ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 266, 2022-05-10 10:30

אלכס קושניר: בוקר טוב לכולם, היום יום - - -

ינון אזולאי: אפשר הצעה לסדר?

אלכס קושניר: אפשר להתחיל?

ינון אזולאי: פשוט לא נרשמתי.

אלכס קושניר: יום שלישי, ט' באייר התשפ"ב, 10 במאי 2022.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים בהמשך דיון על הצעת החוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 257), שמדבר על הדיווח על חברות, קבוצות בין-לאומיות, רב-לאומיות, ועל התקנות.

אלכס קושניר: מה שנעשה היום זה נוודא שכל ההסכמות שהשגנו כאן בוועדה אכן מיושמות בנוסח.

אלכס קושניר: במידה שיש מחלוקות, ואני יודע שיש כמה, אז נדבר עליהן, וגם נדבר על התקנות.

אלכס קושניר: כאשר על התקנות אנחנו לא יכולים להצביע כל עוד החוק לא עבר במליאה.

אלכס קושניר: לכן אני מאוד מקווה שנוכל לסיים היום את העבודה על החוק, להביא אותו למליאה, להצביע, ואז לאשר את התקנות, כדי שמדינת ישראל סוף סוף תיכנס לרשימה של המדינות המובילות בתחום הזה.

אלכס קושניר: הצעות לסדר.

אלכס קושניר: ינון, בבקשה.

ינון אזולאי: שלום, אדוני.

ינון אזולאי: תודה רבה לכולם.

ינון אזולאי: בוקר טוב.

ינון אזולאי: אני רוצה לדבר על דבריו של המסית מנכ"ל רכבת ישראל מיכאל מייקסנר.

ינון אזולאי: שמעת עליו?

אלכס קושניר: לא, מה הוא אמר?

ינון אזולאי: הוא מספר בשיחה סגורה, יצאה הקלטה אם אני לא טועה ל-ynet, אולי למקום אחר, ל-ynet, והוא אומר ככה: עובדות הרכבת הסתובבו – הוא אומר לעוברים שלו בהלוויה של הרב חיים קנייבסקי – "מה מרחיק את החבר'ה האלה, את הדוסים מהרציף?", שאל וענה, "שתי בנות אמיצות שהלכו על הקו הצהוב".

ינון אזולאי: זה מנכ"ל רכבת שמדבר בצורה כזאת מגעילה, ולא ראוי להחזיק בתפקיד שהוא מחזיק בו.

ינון אזולאי: גם כשהוא לוקח בנות ומשתמש בהן בצורה לא ראויה ולא נאותה.

ינון אזולאי: אדם כזה לא ראוי להחזיק בכלל בתפקיד במדינה.

ינון אזולאי: ואתה יודע מה, שגם לא יהיה במדינה שלנו.

ינון אזולאי: אדם כזה שמדבר ומתבטא בצורה כזאת, ומשתמש באותן נשים כביכול להרחיק את הדוסים, הוא אומר להם שזה מה שמרחיק אותם.

ינון אזולאי: עצם המחשבה בכלל שהוא לקח אותן והשתמש בהן, ועצם המחשבה שכך הוא חושב שאפשר להרחיק את אותם דוסים שרצו לנסוע להלוויה של הרב קנייבסקי – וזה לא משנה מי אותו דוס או מי אותו דתי או מי יותר חרדי, לא משנה מה – ההתבטאות הזאת שהוא עוד מתגאה בה, ולפרץ קול צחוקם של העובדים, שגם עליהם יש אות קלון שהם ישבו שם, לפחות הייתם סותמים את הפה.

ינון אזולאי: אם אתם מפחדים ממנו לפחות תסתמו את הפה.

ינון אזולאי: יושבים וצוחקים שם ומלגלגים.

ינון אזולאי: לאדם כזה אין זכות קיום במדינה שלנו.

ינון אזולאי: זה אדם שמבזה את התפקיד שהוא נמצא בו.

ינון אזולאי: צריך לקחת אותו, סליחה על הביטוי, ולבעוט בו מהתפקיד הזה.

ינון אזולאי: ואני קורא לשרת התחבורה שתעשה הכול, וגם לדירקטוריון של רכבת ישראל, לעשות הכול כדי להעיף את אותו אחד מהתפקיד שלו.

ינון אזולאי: אין שום סיבה להשאיר אותו לא עוד שעה או עוד שנייה בתפקיד הזה.

ינון אזולאי: להעיף אותו בלי שום פיצויים ובלי שום דבר, שיחפש פרנסה ויעוף מהארץ הזאת בכלל.

אלכס קושניר: נעבור לחקיקה.

אלכס קושניר: בבקשה, שלומית.

שלמה קרעי: אפשר גם הצעה לסדר, אדוני?

אלכס קושניר: בבקשה.

אלכס קושניר: חיכיתי שמישהו יגיד אם אפשר הצעה לסדר.

אלכס קושניר: התחלתי חקיקה.

אלכס קושניר: אתה רוצה הצעה לסדר?

אלכס קושניר: קח.

שלמה קרעי: תראה, ההצעה לסדר היא בנושא של מה שראינו אתמול במליאת הכנסת.

שלמה קרעי: כולנו יודעים מה קורה מאחורי הקלעים, אבל ועדת הכספים אולי צריכה לתת זרקור, להטיל זרקור על מה שקורה שם.

שלמה קרעי: הקמתם ממשלה בתמיכת רע"ם תומכי טרור, אנחנו רואים את מה שקורה ברחובות, אנחנו רואים את מה שקורה בהר הבית, אנחנו רואים את מנסור עבאס יושב בטורקיה ומתייעץ עם מועצת השורא מה יהיה גורלה ועתידה של מדינת ישראל.

שלמה קרעי: בסדר, על זה הבוחר יבוא איתכם חשבון.

שלמה קרעי: אבל אתמול כשאין לכם רוב בכנסת, ראש ממשלה עם חמישה מנדטים כשהמפלגה הבכירה בקואליציה שלו מקפיאה את החברות בקואליציה, והינה, מה קרה פתאום?

שלמה קרעי: באה הרשימה המשותפת שלאורך כל החודשים האחרונים, בסדר, היא מצביעה נגד ביבי, נגד הליכוד, נגד הצעות אי-אמון של הליכוד, זה בסדר, הם לא אוהבים אותנו, גם אנחנו לא אוהבים אותם - - -

ולדימיר בליאק: לא יודע, אני זוכר שאת כל החוקים שלכם העברתם בעזרת הרשימה המשותפת.

שלמה קרעי: אנחנו לא בוחרים את החברים באופוזיציה.

שלמה קרעי: הם מצביעים תמיד בעד הצעות אי-אמון של החרדים.

שלמה קרעי: כשמרגי ראש ממשלה או גפני ראש ממשלה תמיד כל הרשימה המשותפת פה אחד מצביעה - - -

אלכס קושניר: אגב, בהצעת אי-האמון הזאת מה היה התפקיד של נתניהו?

שלמה קרעי: אין לו תפקיד.

אלכס קושניר: אה, הוא בלי תפקיד?

שלמה קרעי: בלי תפקיד.

שלמה קרעי: ואתם מוכנים לממשלה כזו?

שלמה קרעי: אתה מוכן לממשלה כשנתניהו לא ראש ממשלה?

שלמה קרעי: השאלה היא לא אלינו.

אלכס קושניר: השאלה היא אליך.

אלכס קושניר: למי השאלה?

אלכס קושניר: השאלה אליך.

אלכס קושניר: האם אתה מוכן לממשלה שבראשות הממשלה עומד חבר הכנסת מרגי, כן או לא?

שלמה קרעי: השאלה היא כמה – אנחנו הצבענו אתמול בעד הצעת אי-אמון כזאת.

אלכס קושניר: אז אתה מוכן.

אלכס קושניר: אם יש סיכוי שהיא תעבור ב-61, אתה מוכן?

שלמה קרעי: השאלה היא כמה אתם - - -

ינון אזולאי: רגע, למה אתה שואל את זה?

אלכס קושניר: אני שואל לא בגלל מרגי, אלא בגלל שנתניהו לא ראש ממשלה.

אלכס קושניר: לא קשור למרגי.

ינון אזולאי: תשאיר לנו את הוויכוחים האלה, אנחנו נדאג אם כן או לא, מה אתה דואג.

אלכס קושניר: אבל הוא בא בטענות על זה שהרשימה המשותפת - - -

ינון אזולאי: נדאג לשכנע אותם אם צריך, מה אתה דואג?

שלמה קרעי: אלו לא טענות, אין לי טענות.

שלמה קרעי: אני רק שואל כמה שילמתם לטיבי, לרשימה המשותפת אתמול כדי שלא תצביע בעד האי-אמון של החרדים?

אלכס קושניר: שלמה, אני אענה לך.

שלמה קרעי: הם מצביעים באופן עקבי בעד אי-אמון.

שלמה קרעי: ואני בטוח, אתה יודע מה, שיש איזו נוסחה אקספוננציאלית, שבוע הבא התשלום יהיה בריבוע, ושבוע אחריו יהיה בשלישית.

שלמה קרעי: אתם מוכנים לשלם כל מחיר, וברור לי שטיבי – הוא גם אמר את זה, הוא אמר:

שלמה קרעי: אנחנו ננצל את לשון המאזניים שלנו עד תום.

שלמה קרעי: ועד תום הזה אני רוצה לדעת מהו.

ינון אזולאי: אגב, זה לא נכון, אתם לא מוכנים לשלם?

ינון אזולאי: טופורובסקי אמר שכן.

אלכס קושניר: אני לא מוכן לשלם שום דבר לאף אחד.

אלכס קושניר: אבל אני רק רוצה להגיד לשלמה שנחמד - - -

ינון אזולאי: האמת שהם צריכים לשלם לכם, אתה צודק.

אלכס קושניר: זה נחמד שאתה – מי שלא מכיר את עבודת הכנסת מקשיב לך ואומר: ואללה, יש פה דברי הגיון.

אלכס קושניר: אבל רק אזכיר לך, ואולי למי שצופה בנו, שכדי שהממשלה תיפול צריך 61.

שלמה קרעי: נכון.

אלכס קושניר: וגם אם הרשימה משותפת הייתה מצביעה זה לא היה 61.

שלמה קרעי: אז בוא אני אגלה לך סוד, אם הרשימה המשותפת - - -

אלכס קושניר: גם חברת הכנסת עידית סילמן איכשהו לא באה להצביע.

אלכס קושניר: אגב, למה אתה לא בא אליה בטענות?

אלכס קושניר: למה אתה לא בא בטענות לסילמן?

שלמה קרעי: כי לא היה רוב בכל מקרה, כי הרשימה המשותפת הייתה איתכם.

אלכס קושניר: אה, בגלל שלא היה רוב בכל מקרה, הבנתי.

שלמה קרעי: אבל בוא אתה עם ההיגיון שלך, תזרום איתו ותסביר לנו אם ככה, אם אתה אומר שבכל מקרה אין 61, למה קניתם את המשותפת?

אלכס קושניר: אף אחד לא - - -

שלמה קרעי: למה המשותפת הצביעה עם הקואליציה אתמול?

אלכס קושניר: יש לך הוכחות?

אלכס קושניר: למה אתה טוען בלי הוכחות, שלמה?

אלכס קושניר: תן לי הוכחה.

שלמה קרעי: ההוכחה היא ההיגיון, השכל הישר.

שלמה קרעי: עד היום המשותפת הצביעה - - -

אלכס קושניר: המשותפת הצביעה יחד איתך נגד חוק האזרחות, בכמה קנית אותה?

שלמה קרעי: היא הצביעה כאופוזיציה.

שלמה קרעי: המשותפת הצביעה כאופוזיציה.

אלכס קושניר: ועכשיו היא לא הצביעה כאופוזיציה?

שלמה קרעי: לא, עכשיו היא הצביעה כקואליציה.

שלמה קרעי: היא הצביעה בעד ביחד עם הקואליציה.

אלכס קושניר: בואו נעבור לחקיקה.

אלכס קושניר: דמגוגיה זאת לא חקיקה.

שלמה קרעי: אם המשותפת הייתה מצביעה בעד והיו 60 הצבעות אתה יודע שיכול להיות שפתאום מישהו היה קופץ ומוסיף - - -

אלכס קושניר: אגב, גם עם המשותפת לא היו לכם 60 הצבעות.

שלמה קרעי: היו 60.

אלכס קושניר: לא.

שלמה קרעי: היו 60.

אלכס קושניר: גם שיקלי לא היה, מה לעשות.

שלמה קרעי: היה.

אלכס קושניר: לא היה.

ולדימיר בליאק: למה אנחנו מתעסקים בטענות של האופוזיציה המפוררת?

שלמה קרעי: אלו לא טענות של האופוזיציה, אלו טענות כלפי קואליציה חסרת תוחלת.

אלכס קושניר: בקיצור, התחלתם בקול תרועה רמה את הכנס הזה, ותסיימו אותו בקול ענות חלושה כשנעביר את התקציב.

שלמה קרעי: אין לכם רוב בכנסת, ואתם מוכנים לשלם מחיר כבד שאזרחי ישראל – איך אתם אוהבים לומר?

ולדימיר בליאק: חבר'ה, אתם כבר חודש חוגגים שער שטרם הבקעתם.

שלמה קרעי: שהבנים שלנו, שהנכדים שלנו ישלמו את המחיר של האחיזה בקרנות המזבח שלכם.

ולדימיר בליאק: אולי תבקיעו קודם שער, אחר כך תחגגו?

שלמה קרעי: אל תדאג, מחר יהיה שער.

ולדימיר בליאק: בסדר.

שלמה קרעי: מחר זה עובר בטרומית.

ולדימיר בליאק: יופי.

אלכס קושניר: גברתי היועצת המשפטית, סיימנו את הפלפול הפוליטי, עוברים לעבודה.

שלמה קרעי: אגב, אזולאי ביקש שאני אמשוך זמן.

אלכס קושניר: הבנתי.

ינון אזולאי: הלוואי שאת כל מה שאני אומר לך תעשה.

ינון אזולאי: מרגי יהיה ראש ממשלה.

ינון אזולאי: אה, אהבת, אה, אלכס?

ינון אזולאי: אנחנו רוצים את נתניהו, גם מרגי אמר.

ינון אזולאי: מרגי מוותר על ראשות הממשלה, הוא אומר את נתניהו לפני הכול.

ינון אזולאי: אגב, המפלגה הגדולה, למה אתה מתכחש לזה?

ינון אזולאי: אתה רואה מה קרה לנו עם בן אדם עם חמישה מנדטים.

אלכס קושניר: סיימנו עם הפלפולים הפוליטיים, אנחנו עוברים לעבודה, ינון, די.

ינון אזולאי: תראה, תראה מה קרה לנו איתו, יש לו יותר רכבים מאשר מנדטים.

ינון אזולאי: אתה מבין מה קורה איתו?

שלמה קרעי: חלקי שתיים גם זה יוצא יותר.

שלומית ארליך: אנחנו בהצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה.

שלומית ארליך: אנחנו מתחילים בהצעת החוק.

שלומית ארליך: הנוסח עם התיקונים מופיע בפניכם.

שלומית ארליך: הצעת החוק נקראת כעת 257.

שלומית ארליך: אבל כיוון שאנחנו כבר 260, היא תהיה 261, התשפ"ב–2022.

שלומית ארליך: הקראנו כבר את הצעת החוק, אני אעבור רק על התיקונים או על נקודות שהתעכבנו עליהן או ניסחנו אותן מחדש.

שלומית ארליך: בסעיף 1 שמתקן את סעיף 85א, רשות המיסים ביקשה להכניס שתי הגדרות.

שלומית ארליך: גיא, זה עוד רלוונטי או שבהתחשב בתיקונים שאתם רוצים להכניס זה כבר יהיה - - -

גיא גולדמן: את ההגדרות למעלה?

שלומית ארליך: כן.

גיא גולדמן: זה לא פוגע פה.

שלומית ארליך: זה בגלל ההפניה ל-CBC.

גיא גולדמן: זה לא פוגע.

שלומית ארליך: נקריא אותן.

שלומית ארליך: אם נצטרך להוריד נוריד אחר כך.

שלומית ארליך: אלה בעצם שתי ההגדרות שהופיעו בתקנות, ורשות המיסים ביקשה לייבא אותן הנה.

שלומית ארליך: זה יהיה רלוונטי אחר כך להפניה בישות אם סופית.

גיא גולדמן: יכול להיות שזה לא רלוונטי בגלל השינוי בישות אם סופית.

שלומית ארליך: אז נחזור לזה בהמשך.

שלומית ארליך: מה שמופיע כרגע כסעיף קטן (ג), אחרי ההגדרה "יחסים מיוחדים", בעצם ב"ישות" דיברנו על זה שבמקום דוחות חשבוניים יופיעו "דוחות כספיים".

שלומית ארליך: לשכת רואי חשבון ביקשה לברר או לחדד שמדובר בגוף הנדרש לערוך דוחות כספיים נפרדים.

שלומית ארליך: רשות המיסים התייחסה לכך, ואמרה – תקנו אותי אם אני טועה – שאם אתה מכין דוח אז מחילים עליך גם אם אתה לא נדרש, נכון?

שלומית ארליך: ברגע שהכנת את הדוח מחילים עליך את החוקה.

גיא גולדמן: כן.

אלכס קושניר: אני לא מבין את זה.

אלכס קושניר: תסביר, בבקשה.

שלומית ארליך: תסבירו.

גיא גולדמן: הכוונה שאם הכנת, אם יש לך דוח כזה אז חלה עליך החובה.

אלכס קושניר: גם אם אני לא עומד בתנאי סף לכזה דיווח?

גיא גולדמן: כל עוד אתה עומד בתנאים.

גיא גולדמן: אם יש לך את הדוחות, "חבר בני אדם, לרבות יחידה עסקית.

גיא גולדמן: ..

גיא גולדמן: שלגביה נערכים דוחות כספיים".

גיא גולדמן: אם נערכים לגביה הדוחות הכספיים זה בפנים.

שלומית ארליך: זאת אומרת שהכוונה היא שרשות המיסים ביקשה לא לחדד שמדובר רק בגוף שנדרש לערוך דוחות, אלא כשמדובר בחבר בני אדם.

שלומית ארליך: כשנערכים הדוחות אז גם אם לא נדרשת לערוך את הדוחות, הם נערכו, אז כבר ממילא אתה צריך לדווח.

אלכס קושניר: לשכות, אם יש לכם מה לומר אתם מוזמנים.

גיא גולדמן: לא, זה בסדר.

דימיטרי בארד: אני יכול להגיד משהו לעניין דוחות?

אלכס קושניר: לעניין הנקודה הזאת.

דימיטרי בארד: לעניין הנקודה הזאת.

דימיטרי בארד: אני לא כל כך מבין את הערך המוסף של הדוחות המאוחדים.

דימיטרי בארד: אני מבין שהכוונה לדוחות מאוחדים, נכון?

אלכס קושניר: תשאל את רשות המיסים.

דימיטרי בארד: אם החברות הכינו דוחות מאוחדים?

מיטל אנג'ל: לא, אם הכינו דוחות באופן כללי.

מיטל אנג'ל: הכוונה פה לדוחות נפרדים.

מיטל אנג'ל: פשוט אם הכינו דוחות.

מיטל אנג'ל: מוסד קבע הכין דוח, הוא נכנס לתוך הגדרת ישות.

מיטל אנג'ל: פה רק מדובר על ההגדרה.

דימיטרי בארד: דוח כספי.

מיטל אנג'ל: כן, דוח כספי כלשהו.

דימיטרי בארד: מי לא מכין דוח כספי?

דימיטרי בארד: מה זה אם הכין דוח?

דימיטרי בארד: ראיתי בתקנות שהייתה כוונה לדוחות מאוחדים.

מיטל אנג'ל: שם זה משהו אחר, זה לא זה.

דימיטרי בארד: שם זה משהו אחר.

דימיטרי בארד: טעיתי במקום.

אלכס קושניר: אפשר להמשיך?

אלכס קושניר: קדימה.

שלומית ארליך: קבוצה רב-לאומית מתקיימים לגביה שני אלה, אחת מהן לפחות היא תושבת חוץ, ואני רוצה רק לוודא, כלומר, יכולות להיות יותר מאחת, נכון?

גיא גולדמן: נכון.

שלומית ארליך: אבל בפסקה (2) כתוב: "אחת מהן מחזיקה", זאת אחת מהן לפחות?

שלומית ארליך: כי יכול להשתמע מפה שזאת רק אחת.

גיא גולדמן: לא, זאת אחת מהן לפחות.

שלומית ארליך: לפחות?

גיא גולדמן: אבל כתוב "של כל אחד מהישויות האחרות".

שלומית ארליך: אז גם פה נוסיף את המילה "לפחות"?

מיטל אנג'ל: לא, זאת אחת.

מיטל אנג'ל: זאת מי שבראש הקבוצה.

מיטל אנג'ל: מישהי אחת חייבת להחזיק בסופו של דבר בעקיפין או במישרין.

מיטל אנג'ל: בסופו של דבר יש מישהי בראש הקבוצה.

גיא גולדמן: יש מישהו בראש הפירמידה, זאת הכוונה.

שלומית ארליך: ב-(2)(ב) דיברנו על העניין של אם אחת מהן הייתה נסחרת בבורסה, האם מדובר בבורסה בארץ או בחו"ל?

גיא גולדמן: את רוצה להגיד האם יש לנו שינוי בהגדרה ב-(2)(ב)?

מיטל אנג'ל: פה זה נשאר בורסה.

שלומית ארליך: זאת אומרת, מה?

שלומית ארליך: מה זה בורסה?

שלומית ארליך: בארץ או בחו"ל?

מיטל אנג'ל: זה באופן כללי.

מיטל אנג'ל: כל הכוונה כאן זה לכלול גם את החברות הפרטיות, כי מי שחלה עליו החובה לפי כללי חשבונות מקובלים לאחד דוחות זה לחברות הציבוריות.

מיטל אנג'ל: לחברות הפרטיות בדרך כלל אין חובה כזאת, והמטרה לכלול אותן גם כן.

מיטל אנג'ל: ואם אנחנו רושמים "בורסה בישראל" זה כולל רק את החברות הישראלית.

מיטל אנג'ל: אבל מה קורה אם החברה נמצאת בחו"ל?

מיטל אנג'ל: ומה קורה אם הבורסה נסחרת בחו"ל?

מיטל אנג'ל: אמרנו שאנחנו רוצים לוודא שאנחנו סוגרים פה את הכול.

מיטל אנג'ל: לצורך ההגדרה הספציפית הזאת כאן - - -

אלכס קושניר: אז תדייקי, תכתבי בורסה בארץ ובחו"ל.

שלומית ארליך: לא צריך.

שלומית ארליך: מספיק שהם אומרים בורסה בארץ ובחו"ל, אז זה בארץ ובחו"ל.

דימיטרי בארד: אני יכול להעיר משהו?

דימיטרי בארד: אני לא כל כך מבין מה הפחד הזה לקבוע רף של אחוזים כמו שזה קיים בסעיפים אחרים בפקודה.

דימיטרי בארד: הרי גם אם מחזיקים בחברת בת בחו"ל מתחת ל-100%, למשל 90% - - -

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול אותך מה הפחד הזה לדווח?

דימיטרי בארד: מה הפחד הזה לדווח?

אלכס קושניר: כן, מה הבעיה לדווח?

אלכס קושניר: לא מבקשים ממך מס נוסף, מבקשים ממך לדווח.

אלכס קושניר: אז מה הפחד הזה לדווח?

דימיטרי בארד: אני חושב שהראייה צריכה להיות הפוכה, אם אין צורך לא צריך לבקש.

דימיטרי בארד: אם מבקשים צריך להסביר באיזשהו היגיון למה מבקשים.

דימיטרי בארד: אני מנסה להסביר כאן - - -

אלכס קושניר: אז מסבירים לך פה כבר שלושה דיונים מה ההיגיון.

אלכס קושניר: שלושה דיונים מסבירים מה ההיגיון.

אלכס קושניר: יש אמנה בין-לאומית, אנחנו חייבים לעמוד באמנה הזאת.

אלכס קושניר: ואני לא רואה שום סיבה שחברות בין-לאומיות גדולות לא ידווחו ולא יהיו שקופות בפני רשות המיסים וגם בפני הציבור.

אלכס קושניר: ולכן אני לא מבין מה הפחד הזה לדווח.

דימיטרי בארד: אני מסכים איתך.

אלכס קושניר: יש לך משהו להסתיר?

אלכס קושניר: אז תדווח.

דימיטרי בארד: אני מסכים איתך.

דימיטרי בארד: כל עוד יש צורך.

דימיטרי בארד: אבל אם אין צורך - - -

אלכס קושניר: מה זה כל עוד יש צורך?

אלכס קושניר: אומרים לך שיש צורך.

דימיטרי בארד: אני מנסה להסביר כאן שברגע שמחזיקים למשל 90% מחברת בת בחו"ל, אין הגיון כלכלי לחברת האם בארץ לשחק עם מחיר העסקה.

דימיטרי בארד: אין הגיון.

אלכס קושניר: אתה לא יודע, היום אין, מחר יש.

דימיטרי בארד: כי כל הזמן מסבירים שהחברות יכולות לשחק עם מחיר העסקה, ואני אומר שכשמחזיקים באחוזים מסוימים ההיגיון הזה כבר הולך לאיבוד.

אלכס קושניר: אז אם אין לך הגיון אז תדווח וזהו.

אלכס קושניר: קדימה.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לפסקה (2) בעמוד הבא "אחרי סעיף קטן יבוא" – בעצם הסעיף הזה מתייחס לעסקה חד-פעמית.

שלומית ארליך: הייתה פה בקשה של הלשכות למחוק את תקנה 4, נראה את זה כשנגיע לתקנות, ולנסח הוראה שתאפשר מסלול ירוק, קביעה בכללים של המנהל, הוראות לעניין עסקה חד-פעמית, לאפשר התוויה במסלול ירוק.

שלומית ארליך: אז (ה1)(1) אומר:

אלכס קושניר: אני רק רוצה להבין קודם כול איך אתם מגדירים עסקה חד-פעמית.

אלכס קושניר: מבחינתכם, רשות המיסים, מה זאת עסקה חד-פעמית?

אלכס קושניר: ודבר שני, מה זה מחיר העסקה?

אלכס קושניר: זה מחיר היחידה?

אלכס קושניר: מחיר כל העסקה?

אלכס קושניר: היקף העסקה?

גיא גולדמן: היו לנו כמה הערות לשלומית, ההערה היחידה שאנחנו מקווים שיש עליה הסכמה היא היקף עסקה קטן במקום מחיר.

שלומית ארליך: במקום מחיר העסקה.

שלומית ארליך: מה זה אומר?

שלומית ארליך: תסבירו מה המשמעות של היקף עסקה קטן.

אלכס קושניר: מה זה קטן?

גיא גולדמן: מיטל, את רוצה להתייחס להיקף מחיר עסקה קטן?

מיטל אנג'ל: בגלל שאנחנו שוב מדברים על עסקאות בין צדדים קשורים שיכולים לקבע את המחיר ביניהם, אז אנחנו אומרים שאנחנו מסתכלים מבחוץ על משהו שהוא מלכתחילה קטן.

אלכס קושניר: מה זה קטן?

גיא גולדמן: זאת אומרת שאם יש משהו בסכום מאוד נמוך.

שלומית ארליך: איך אתה מודד היקף עסקה?

שלומית ארליך: שוב, סכום.

אלכס קושניר: מה זה סכום מאוד נמוך?

גיא גולדמן: זה מה שייקבע בכללים.

גיא גולדמן: אם היה לנו סכום אחד שהוא פיקס, תהיה התייעצות עם נציגי הלשכות על מאפיינים, לא רק על הסכום, מהו הסכום הנכון שיש - - -

שלומית ארליך: אז אם זה שווי העסקה?

אייל בר צבי: אני רוצה להסביר.

אייל בר צבי: ההתייחסות להיקף באמת עדיפה על התייחסות למחיר העסקה, כי באמת מחיר יכול להיות למוצר בודד, כמו שאמר היושב-ראש, וההיקף הוא מה שמשמעותי.

אייל בר צבי: העניין הוא שגם היקף הוא מאוד תלוי תחום.

אייל בר צבי: אני יכול לקבוע שאני מעביר IP או איזו זכות יצור או משהו כזה, ואני אומר שזה שווה 50, ואולי זה שווה בעצם 500 או חמישה מיליון.

אייל בר צבי: אז אני חושב שקודם כול הסעיף הזה נורא חשוב לדעתי, כי הוא נותן דווקא הזדמנות למס הכנסה במסגרת הכללים שהוא יקבע להיטיב עם ההייטק הישראלי בשלבים שהוא צומח.

אייל בר צבי: כי סטרטאפים שרק מתעסקים למשל בהתחלת מכירות בארצות הברית יגידו: אתם יודעים מה, את הוורטיקל הזה אנחנו פותרים לכם עד – סתם אני זורק – מיליון שקל.

אלכס קושניר: זאת השאלה שלי.

אייל בר צבי: אז אני חושב שזאת מסגרת הכללים שהם כבר אמרו שהם ישבו איתנו עם הלשכות ויעצבו את זה ביחד, ויהיה אפשר להחליט יותר טוב.

אלכס קושניר: שלומית, אבל הכללים האלה צריכים לבוא לידי ביטוי באיזושהי חקיקת משנה, בנוהל.

שלומית ארליך: הם מגיעים בחקיקת משנה.

שלומית ארליך: אלו כללים שמפורסמים.

שלומית ארליך: המנהל קובע אותם, והם מתפרסמים ברשומות.

שלומית ארליך: כרגע לא כתוב שהם מגיעים לוועדת כספים, אז הם לא טעונים את אישור ועדת הכספים.

שלומית ארליך: זה לשיקול הוועדה.

אלכס קושניר: מה אתם אומרים?

גיא גולדמן: כדי שתהיה גמישות, אדוני.

אלכס קושניר: אני מבין.

אלכס קושניר: זה בדיוק השיקול.

אבי נוימן: הסעיף הזה מאוד מאוד חשוב, התאמצנו שהוא יהיה כי במהלך הדיונים שהיו, ועשינו לא מעט דיונים, וגם נדמה לי שלכבוד היושב-ראש היה חשוב מאוד מצד אחד כמובן להיות בצייתנות לכללי הדיווח הבין-לאומיים, אבל מצד שני לא להכביד על עסקאות מאוד מאוד קטנות.

אלכס קושניר: נכון.

אבי נוימן: וזה בעצם הסעיף שבא לפתור את הבעיה.

אלכס קושניר: אני מפחד שתהיה פה איזושהי אי בהירות שבסופו של דבר תסבך את העניינים.

אלכס קושניר: אם אתם אומרים, ואתם אומרים, שאתם יודעים ביחד לקבוע כללים שיהיו מקובלים על הצדדים, אז אין לי בעיה.

גיא גולדמן: לא רק שאנחנו אומרים את זה, המהלך הזה בדיוק יוצר בהירות שחסרה היום, כי היום יש ביטוי "עסקה חד-פעמית", פקיד שומה מאשר, זה לא שקוף, לא יודעים מי כן או לא, ואין סטנדרטיזציה של זה.

גיא גולדמן: המטרה היא בדיוק להביא - - -

אלכס קושניר: אז מה יהיה הנוסח הסופי?

ינון אזולאי: אבל אני כן חושב שצריך שיהיה אישור ועדה, אתה יודע, בשביל - - -

אלכס קושניר: הרבה פעמים הם משנים את זה, ואני מבין שזה גם תלוי בכל מיני תחומים.

ינון אזולאי: אבל זה יקרה להם פעם בחצי שנה, פעם בשנה, אתה יודע מה יקרה?

אלכס קושניר: אבל הם ירוצו אליך כל הזמן בשביל זה.

ינון אזולאי: אגיד לך מה יקרה.

ינון אזולאי: בסופו של דבר היותר קטנים ששם, רשות המיסים תגיד שגם שם אני רוצה, יהיה ביניהם ויכוח.

ינון אזולאי: הכוח שלהם תמיד יהיה פחות, של לשכת עורכי הדין ושל רואי החשבון, תמיד הם יהיו פחות.

ינון אזולאי: אם אנחנו יודעים שיש פה בוועדה וזה מגיע להסכמה, הם יצטרכו להגיע לפה כבר לבד להסכמה.

גיא גולדמן: ינון, המטרה לשפר, כי היום אם רשות המיסים בראש קשה, פקיד שומה אומר לא, לא מאשר.

גיא גולדמן: שולחים לאישור של פקיד שומה.

גיא גולדמן: המטרה לשחרר מהדבר הזה.

ינון אזולאי: אין בעיה, תשחרר.

ינון אזולאי: אחרי שתגיע איתם להסכמה תשלחו לפה, נביא את זה לאישור, ונגמר הסיפור.

ינון אזולאי: אם אתה מגיע להסכמה אף אחד מאיתנו לא יתנגד.

ינון אזולאי: איפה תהיה לך בעיה?

ינון אזולאי: כשאמרת משהו והם אמרו משהו ולא תהיה הסכמה, תצטרכו לבוא לפה לתת לנו לאשר.

גיא גולדמן: מהניסיון שלי, ולדעתי של הרבה אנשים פה, התהליך יהיה הרבה יותר ארוך ואתה תישאר עם האישור של פקיד שומה.

אלכס קושניר: תיכנס לאירוע מיותר.

אבי נוימן: ינון, זה צריך להיות גמיש, כי זה באמת יכול להשתנות גם משנה לשנה.

אבי נוימן: הטרנדים משתנים.

אלכס קושניר: זה גם מתחום לתחום, נכון?

אבי נוימן: כן, ולכן - - -

ינון אזולאי: הוא אמר מהניסיון שלו.

ינון אזולאי: מניסיון הקטן שיש לי, לא כמו של גיא, יש לו ניסיון עתיר שנים, הניסיון שלי יותר קטן, בסופו של דבר הצד השני שהוא לא רשות המיסים בא אחר כך, ואומר: תשמע, לא הסתדרנו, ואז לנו יש פחות מה לעשות.

אלכס קושניר: אבל ינון, גם להם אין עניין - - -

ינון אזולאי: אני אומר לכם את זה לטובת העניין.

ינון אזולאי: לא שהם לא בסדר, הם בסדר גמור, אבל לא תמיד הם יכולים להיות בצד של ההבנה.

ינון אזולאי: עכשיו זה בסדר גמור שיש הבנה, שיש את החרב המונפת שאנחנו נהיה מדינה שמסומנת בשחור, הכול טוב ויפה, אבל ברגע שיש את הזמן הזה עם הוויכוח איתכם אתם תתקשרו אלינו כחברי כנסת: תראו מה יש.

אבי נוימן: ינון, אבל הוועדה הזאת צריכה לקבוע את העקרונות, את המסגרות.

אבי נוימן: אם לא נדע להסתדר בפרטים.

אלכס קושניר: תבואו, אנחנו נסתדר פה.

אבי נוימן: נבוא, אתה צודק, אסור שדבר כזה יקרה, אבל אנחנו צריכים להסתדר.

ינון אזולאי: לא תהיה לך אפשרות לבוא.

אבי נוימן: אנחנו צריכים להסתדר.

ינון אזולאי: חוץ ולהביא להם כוס מים לא תהיה לך שום אפשרות לעשות איתם כלום.

אלכס קושניר: לוועדת הכספים יש מספיק מנופים על רשות המיסים.

ינון אזולאי: לא ראיתי את זה בתקופה הזאת.

אלכס קושניר: כן?

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: אני אתן לך כמה דוגמאות, אבל אחר כך.

אלכס קושניר: בבקשה, בואו נמשיך.

ינון אזולאי: אני רוצה שיהיה אפילו ליושב-ראש הוועדה לבד מנוף.

אלכס קושניר: הוועדה, כולנו ביחד.

שלומית ארליך: אני רוצה שיובהר מה ההבדל מבחינתכם, איך אתם רואים את ההיקף שונה מהשווי, למה זה לא שווי העסקה?

שלומית ארליך: למה זה ההיקף?

שלומית ארליך: מה הערף המוסף?

גיא גולדמן: תתקן אותי מיטל, גם היקף ביחס למחיר, מחיר נתון למניפולציה הרבה יותר בקלות.

גיא גולדמן: הרי הם שולטים במחיר, ובגלל זה כל החקיקה הזאת.

גיא גולדמן: הם יגידו שהם במחיר הזה בעוד שהם לא במחיר הזה.

גיא גולדמן: והיקף דווקא מרחיב, נותן עוד דברים חוץ מהמחיר.

שלומית ארליך: אין בעיה, אבל כשאתה נותן כללים לגבי היקף מה תהיה המשמעות?

שלומית ארליך: איזה סוג של כללים הוא יקבע ביחס להיקף?

גיא גולדמן: זה יכול להיות גם לגבי סכומים, גם לגבי נפח פעילות מסוים, גם לגבי תחומים שהם בסיכון ולא בסיכון, כפי שהייתה לי בשיחה מקדימה עם אייל.

גיא גולדמן: המטרה להביא לתוצאה מאוזנת.

גיא גולדמן: מה שלא צריך שהיו לגביו כללים מחמירים שלא יהיה.

גיא גולדמן: איפה שהנזק עולה על התועלת שיהיה משוחרר.

גיא גולדמן: זה בדיוק הפוך.

שלומית ארליך: מתי אתם מתכוונים להביא כללים כאלה?

גיא גולדמן: אנחנו מקווים שעד סוף השנה בשיח שלנו עם נציגי הלשכות.

גיא גולדמן: אנחנו עכשיו במאי.

שלומית ארליך: מה יקרה בינתיים עם העסקאות החד-פעמיות?

גיא גולדמן: בינתיים נבקש כשנגיע לתקנות לקבוע שכל עוד אין כללים התקנה שאותה אנחנו מבקשים לבטל תחול, תישאר בתוקף.

שלומית ארליך: תחול, לא תתבטל.

גיא גולדמן: הביטול שלה ייכנס לתוקף רק כשיהיו הכללים.

אלכס קושניר: נמשיך.

אלכס קושניר: שלומית.

שלומית ארליך: פסקאות (2) ו-(3).

שלומית ארליך: בפסקה (2) סעיף קטן (ג) בטל, פסקה (3) בסעיף קטן (ה) תימחק.

שלומית ארליך: את שתי ההוראות האלה אנחנו מוחקים ומחזירים את המצב למה שהוא היה קודם לכן.

שלומית ארליך: זאת אומרת שיישארו כללי הדיווח הרגילים שקיימים כבר היום בפקודה.

שלומית ארליך: לעניין הטפסים נדבר בהמשך, גיא, איך אתם רוצים לעשות מבחינת הטפסים.

שלומית ארליך: אני בסעיף 2, "הוספת סעיפים 85ב ו-85ג".

שלומית ארליך: הכנסנו תיקון ברישה, בסעיף 85ב, במקום "חובות תיעוד במחירי העברה" הוא יהפוך להיות "חובות תיעוד לעניין קבוצה רב-לאומית".

שלומית ארליך: הייתה שאלה שנשאלה בדיון הקודם, אני חושבת שלשכת רואי החשבון שאלה אותה, האם השתייכות לקבוצה רב-לאומית מחייבת בדיווח גם אם אין עסקה, ורשות המיסים הבהירה שמבחינתה התשובה היא כן.

שלומית ארליך: גם אם אין עסקה אז ההשתייכות מחייבת דיווח.

שלומית ארליך: בעצם פסקאות (10) ו-(2) נמחקות.

שלומית ארליך: כאן הייתה דרישה להוסיף את המילים "המצויים בידו".

שלומית ארליך: רשות המיסים הבהירה שהMaster File- יהיה מוכן בידי ישות האם, ולכן יכולה לעלות טענה שהמסמך לא מצוי בידו.

שלומית ארליך: לכן היא ביקשה להשמיט את המילים, אז הורדנו אותן מהנוסח.

שלומית ארליך: יתר הפסקאות נמחקות.

שלומית ארליך: זה סעיף שהכנסנו.

שלומית ארליך: הסעיף הזה עוסק בהוראות לעניין רישום ותיעוד.

שלומית ארליך: כיוון שישנה התייחסות גם לגבי מסמכים חשבנו שאולי נכון להכניס את הסעיף הזה, כיוון שאם מחיר העסקה נקבע גם מהMaster-, ויהיה מצב שבו אם פקיד השומה חושב אחרת, אז הוא יצטרך להוכיח.

אלכס קושניר: חושב אחרת אז הוא יצטרך להוכיח.

אלכס קושניר: חובת ההוכחה בעצם עליו.

שלומית ארליך: רשות המיסים, מה עמדתכם בעניין?

גיא גולדמן: אין לנו התנגדות.

גיא גולדמן: זאת הערה של שלומית, אין לנו התנגדות.

גיא גולדמן: חשבנו שזה לא הכרחי, אבל אין לנו התנגדות.

ינון אזולאי: אתה חייב להגיד שחשבתם שזה לא הכרחי?

ינון אזולאי: תגיד אין לנו התנגדות.

ינון אזולאי: שלומית אמרה משהו, למה?

גיא גולדמן: אמרתי.

גיא גולדמן: אני מסביר למה לא התנגדנו.

אלכס קושניר: אבל יש כאן משהו מאוד מאוד חשוב, אתה בעצם מעביר את חובת ההוכחה.

ינון אזולאי: אני מסכים עם זה, אבל רק אמרתי שאם הוא כבר מפרגן אז שיגיד את הפרגון עד הסוף.

ינון אזולאי: קשה לגיא, זאת מכה איתו.

שלומית ארליך: השאלה אם באמת מחיר העסקה יכול להיגזר כאן.

שלומית ארליך: אם באמת יכולה להיות סיטואציה שבה - - -

גיא גולדמן: המטרה, כפי שהסברת, לקחת את הסעיף, סייג כזה שקיים לגבי מחיר עסקה ולהעביר אותו למחלוקת אפשרית בנוגע לחובות החדשות של חברה רב-לאומית.

גיא גולדמן: אין התנגדות.

שלומית ארליך: אז אנחנו עוברים לסעיף 85ג, זה בעצם דיווח ישות אם בקבוצה רב-לאומית.

שלומית ארליך: כרגע מה שמופיע אצלכם בנוסח זה: הפסקה הראשונה הייתה המקור: כאן שוב יש התייחסות לבורסה.

שלומית ארליך: תכף תתייחסו.

שלומית ארליך: רשות המיסים ביקשה להוסיף, לפי דרישת הלשכות, הפניה גם לחבר בני אדם שחייב בהגשת דוח CBC.

שלומית ארליך: אבל אני מבינה שיש שינויים.

גיא גולדמן: אנחנו מבקשים לוותר על ההפניה הזאת.

גיא גולדמן: גם לך הייתה הסתייגויות ברמה המשפטית מלהפנות להסכם, וגם ממילא זה לא אפקטיבי לנו, כי ההפניה שם לא נכונה.

גיא גולדמן: אם לשכת רואי החשבון עדיין מתעקשת כחלופה על להוסיף את המילה "בישראל" לבורסה, אז נקבל את זה.

גיא גולדמן: אם הם מוכנים לוותר על זה, על המילה "בישראל", אנחנו מעדיפים.

גיא גולדמן: מעביר את הכדור אליכם.

אבי נוימן: אני חושב שכבוד היושב-ראש אמר שהוא מבחינתו רואה בורסה גם בישראל וגם בחו"ל.

אבי נוימן: אני אומר שהבורסה בישראל שרצינו זה בגלל שאתה מפנה לכללי חשבונאות מקובלים בישראל, אז החליפי של זה באמת צריך להיות הבורסה בישראל.

שלומית ארליך: הכוונה להכניס "בישראל" רק פה, אם אני מבינה נכון את גיא.

גיא גולדמן: כן, רק פה.

אבי נוימן: אני חושב שזה היה נכון ויותר ברור למי שצריך להסתכל אם הוא עומד בתנאי, כן או לא.

גיא גולדמן: נשמח אם אפשר בלי המילה.

אבי נוימן: קיבלת את הסכמתנו, אפשר בלי.

גיא גולדמן: מעולה.

אלכס קושניר: רוח של פיוס.

אייל בר צבי: אז אתה שואל, הוא נסחר בְבורסה, נסחר בַבורסה.

ינון אזולאי: גיא, מחקתם את "ישראל"?

גיא גולדמן: בבורסה, כן.

גיא גולדמן: לא מחקנו.

מיטל אנג'ל: לא הוספנו.

גיא גולדמן: לא הוספנו.

אייל בר צבי: אין לי התנגדות עקרונית, אבל בסוף מישהו צריך לקחת את זה ולפרש, ואז הוא שואל את עצמו אם זה בְבורסה כלשהי או בַבורסה בישראל.

אלכס קושניר: אז נוסיף ניקוד.

גיא גולדמן: אז בסטנדרט רואים בורסה, לא בבורסה בקיימן ולא בבורסה אחרת.

אייל בר צבי: אז איך?

אייל בר צבי: איך אני יודע באיזה בורסה?

אייל בר צבי: אני אומר שוב, לי זה לא מפריע, אבל בסוף מישהו צריך לקחת ולדעת אם זה חל עליו או לא.

גיא גולדמן: הוא ידע, זה הכול בהתאם להמלצות BBS.

גיא גולדמן: לא נעשה שום דבר שלא בהמלצות.

מיטל אנג'ל: זה מופיע ככה, זה תרגום של ה-BBS.

ינון אזולאי: סתם, גיא, להבין למה אתם לא רוצים שזה יהיה.

ינון אזולאי: אני לא הבנתי.

ינון אזולאי: מה מפריע לכם?

מיטל אנג'ל: כי זה תרגום של ה-OECD.

גיא גולדמן: מיטל תתקן אותי אם אני טועה, כי יכול להיות שתהיה איזושהי לקונה בהסדרה של דיווחים בישראל, ומשהו שאנחנו לא רואים יתפספס.

גיא גולדמן: כשאנחנו חושבים על התרחיש הזה לצד זה שאנחנו רואים שבסטנדרט הבין-לאומי לא מפנים למדינה מסוימת, אנחנו מעדיפים להישאר עם הסטנדרט.

אלכס קושניר: אחלה, בואו נמשיך.

שלומית ארליך: אבל אז, שוב, אמרת לא בורסה בקיימן, אז עכשיו אני באמת שואלת, אז איזה בורסה כן?

גיא גולדמן: אני צוחק.

גיא גולדמן: אני אומר שכל בורסה.

אבי נוימן: גם הנוסח של ה- OECDלא נוקב בבורסה מסוימת, זאת הבעיה פה.

שלומית ארליך: ואת פסקה (2) אנחנו מוחקים?

גיא גולדמן: כן, ונשארים עם הכחול.

שלומית ארליך: ולגבי ההגדרות?

מיטל אנג'ל: אין צורך.

גיא גולדמן: ההגדרות מתייתרות למעלה.

מיטל אנג'ל: יש צורך להן בתקנות, פשוט להחזיר אותן בתקנות.

שלומית ארליך: הן מופיעות בתקנות.

שלומית ארליך: אז אנחנו מוחקים את פסקה (2).

שלומית ארליך: פסקה (1) תחזור להיות כמו במקור.

שלומית ארליך: ואנחנו גם את סעיף 1(1)(ב) – ההגדרות שהקראתי לגבי הסכם בין-לאומי והסכם רשויות מוסמכות שהוספנו רק בגלל ההפניה כאן – נמחק גם אותו.

שלומית ארליך: ההגדרות האלו יופיעו בתקנות.

שלומית ארליך: פה היה סעיף, הכנסנו תיקון סעיפים 85א עד 85ג.

שלומית ארליך: זאת אומרת שזה יהיה רלוונטי גם לMaster File- וגם ל-CBC, נכון?

מיטל אנג'ל: כן.

שלומית ארליך: את זה הכנסתי – בהתחשב בהערות שעלו כאן בוועדה עולה ל-3.4 מיליארד שקלים חדשים.

שלומית ארליך: ובסעיף קטן (ז)(2) הייתה עוד שאלה שהתעוררה בוועדה.

שלומית ארליך: הסעיף הזה אומר: בעצם המשמעות היא שחברה שהיא תושבת ישראל יכולה להיות מחויבת למרות שהיא לא עומדת בכל הוראות החוק.

אלכס קושניר: אבל היא חייבת להיות חברה בקבוצה רב-לאומית.

אלכס קושניר: היא לא יכולה להיות סתם חברה ישראלית.

שלומית ארליך: בעצם מה שרשות המיסים הסבירה זה שה-CBC עובר בין המדינות, וצריכים לקבל מידע ממדינות אחרות, אבל אם הן לא יקבלו אותו יבקשו מהישות המקומית.

אלכס קושניר: תסביר את זה, גיא.

גיא גולדמן: הכוונה היא שאם יש מדינה שאמורה לקבל – מיטל, את רוצה להסביר את זה?

מיטל אנג'ל: המידע הזה עובר בין רשויות המס באופן מקוון, ויכולים להיות מקרים שמסיבות שנקוטות בתקנות, ורק מהסיבות האלה, לא נקבל את המידע.

מיטל אנג'ל: נוכל לדרוש מחברת הבת הישראלית, שהיא חלק מקבוצה רב-לאומית, שמעל מחזור מסוים, שכן תגיש בישראל למרות שחובת הדיווח בכל העולם היא לחברת האם.

שלומית ארליך: זה קיים גם בהסכם?

מיטל אנג'ל: כן, אנחנו מיישרים קו עם ההסכם.

שלומית ארליך: לגבי התחולה.

שלומית ארליך: במקור רשות המיסים ביקשה להחיל את זה על דוחות שהיו אמורים להיות מוגשים השנה, אבל ביחס לשנה הקודמת, ולתת איזושהי ארכה נוספת של עוד שלושה חודשים עד מרץ 2023.

שלומית ארליך: סברנו שנכון יותר להחיל את זה ביחס לדוחות שצריך להגיש ב-2023 לגבי שנת 2022.

שלומית ארליך: אני מבינה שזה מקובל עליכם.

גיא גולדמן: מקבלים את ההערה של שלומית.

שלומית ארליך: אז ננסח כך שהוראות החוק יחולו על דוחות שיש להגיש לגבי שנת המס 2022, ואילך.

אלכס קושניר: את רוצה לעבור על התקנות?

אלכס קושניר: נצא לעשר דקות הפסקה כדי שייסגר פה הנוסח.

אבי נוימן: למרות שאני חושב שהפשטות תהיה באמת להתחיל עם 2022.

אבי נוימן: אנחנו צריכים לבדוק, אני מבין פה מעמיתי שיש חשיבות בגלל ה-gray list, שכנראה כן צריך לכלול את 2021 בחקיקה.

אבי נוימן: אז אני אומר עוד פעם, אם זה חשוב - - -

אלכס קושניר: אבי, קחו עשר דקות התייעצות, תדברו על זה, ותגידו לי מה הוחלט.

אבי נוימן: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: מה בסוף לגבי התחולה?

שלומית ארליך: לגבי התחולה, כמו שאמרתי בהתחלה, ההוראות יחולו על דוחות שיש להגיש בעצם בשנת 2023 לגבי שנת המס 2022, ואילך.

שלומית ארליך: אנחנו כן ננסח אפשרות שתאמר שאם ישות אוהבת ישראל וקבוצה רב-לאומית תרצה בכך היא תוכל, היא תהיה רשאית להגיש למנהל דוח כאמור בסעיף 85ג(ג) לגבי שנת המס 2021, ואז המועד להגשת הדוח יהיה בסוף מרץ 2023.

שלומית ארליך: בסדר?

שלומית ארליך: מקובל?

אלכס קושניר: בסדר?

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: מי שיהיה מעוניין מרצונו להגיש לשנת 2021.

אבי נוימן: ואנחנו נעודד את זה ככל שאפשר.

אלכס קושניר: מה המשמעויות?

שלומית ארליך: ואז מה תהיה המשמעות?

שלומית ארליך: איזה כללים יחולו על מי שיגיש לגבי 2021?

אבי נוימן: אני אומר עוד פעם, ה-By Country Country במילא זה סטנדרט בין-לאומי, הוא כבר קיים.

אבי נוימן: זה לא שאנחנו יכולים להמציא איזה דוח שאנחנו רוצים.

אבי נוימן: בכל מקרה זה יהיה את אותו פורמט.

אבי נוימן: השאלה אם ישראל תוכל לקבל את הנתונים האלה כבר לגבי שנת 2021, וזה חשוב.

אבי נוימן: יכול להיות שזה חשוב.

אלכס קושניר: מה המשמעות הבין-לאומית של 2021 ו-2022?

אלכס קושניר: מישהו יודע להגיד לי?

גיא גולדמן: יש לנו מכתבים מהאיחוד האירופי ואיומים להיכנס – היום אנחנו כבר ברשימה מסוימת, יש כבר איומים להיכנס לרשימה אחרת, ולהטלת סנקציות.

אלכס קושניר: איזה סוג של סנקציות?

גיא גולדמן: לדעתי זאת הגבלה על השקעות בישראל.

גיא גולדמן: חיליק, אתה רוצה להרחיב?

חיליק כהן: קודם כול, ההתחייבות שלנו היא לבצע את ההמלצות, קוראים לזה המלצות, שהגלובל פורום הוציא בדוח האחרון שלו.

חיליק כהן: הוא פרש בפנינו את הדברים שאנחנו צריכים לבצע, אם זה מבחינת החקיקה, כמו שאנחנו עושים עכשיו, אם זה מבחינת העבודה מול שאר המדינות, כשאנחנו יוצרים סוג של מאצ' בין המדינות, וגם כן יישום בפועל של העברת המידע בינינו לבינם.

חיליק כהן: כאשר במכתב האחרון שהוא הוציא בנובמבר 2021 הוא רשם שהוא מצפה ומעודד אותנו ליישם את הביצוע של ה-CRS על ידי החקיקה ועל ידי חילופי המידע האוטומטיים.

חיליק כהן: מבחינתו זה צריך לקבל ביטוי בדוח של הגלובל פורום בספטמבר אוקטובר 2023.

חיליק כהן: זאת אומרת שאנחנו צריכים לבצע את זה מוקדם יותר.

חיליק כהן: וכתוצאה מהיישום של ה-CBC אנחנו צריכים להתייחס ל-2021.

חיליק כהן: מבחינת הסנקציות שדיברת עליהן.

חיליק כהן: לאיחוד האירופי יש סל של סנקציות.

חיליק כהן: הוא לא אומר למדינה: תעשו X, תעשו Y, אבל יש לו סל, כל מדינה בוחרת את הסנקציות שהיא רואה לנכון להפעיל מול המדינה שנמצאת ברשימה השחורה.

חיליק כהן: זאת אומרת, אם למשל חברה ישראלית פועלת מול חברה לוקסמבורגית, אז לוקסמבורג למשל יכולה לומר: אתם צריכים להעביר כסף לישראל.

חיליק כהן: נכון שיש את הנושא של ניכוי במקור כמו שמכירים, אז רשות המס בלוקסמבורג יכולה להקשות ולא רק להגיד לה: תציגי בפניי את החשבונית או האם החברה הזאת קיימת, אלא גם לבקש ממנה דוחות כספיים, לבקש ממנה אסמכתאות נוספות, ובעצם להערים קשיים על כל ההליך הכלכלי.

חיליק כהן: אלו חלק מהסנקציות שכל מדינה יכולה לבחור.

אלכס קושניר: זאת אומרת שלא שה-OECD מחיל סנקציות, זאת כל מדינה בגלל שמדינה מסוימת נמצאת ברשימה השחורה.

אלכס קושניר: בעצם לכל מדינה יש סט כלים וסנקציות שהיא יכולה להפעיל כנגד החברות מתוך אותה מדינה.

חיליק כהן: אעשה סדר.

חיליק כהן: אנחנו יודעים שיש את ה-G-20, את האג'נדה מבחינת הדברים, וה- OECDמייצר את הסטנדרט.

חיליק כהן: מבחינתו כשהוא מייצר את הסטנדרט בקבוצות עבודה, כמו שיש כאן ועדת כספים, אז שם יש קבוצות עבודה שמייצרות את המודלים, כמו ה-CBC, לצורך העניין.

חיליק כהן: זה בעצם הסטנדרט שעליו אנחנו מדברים ומנסים להתכוונן אליו.

חיליק כהן: כשבעצם מי שמפקח על היישום שלו גם מבחינה משפטית וגם ברמה היישומית זה הגלובל פורום, ולו יש את הכלים שלו, אם זה עם הבנק העולמי, וכו', וכו'.

חיליק כהן: ובנוסף, יש את האיחוד האירופי שאומר: לנו גם יש כוח, ואנחנו גם רוצים לאכוף ולייצר סטנדרט מבחינתנו.

חיליק כהן: ולכן הוא ייצר את הרשימה השחורה.

חיליק כהן: זאת לא הרשימה השחורה של ה-OECD, אלא הרשימה השחורה של האיחוד האירופי, שם בעצם הוא קבע שכל שנה שנה יש שלושה תנאים מבחינת השקיפות, יש גם מבחינת מיסוי, יש עוד נושאים שונים.

חיליק כהן: אבל מבחינת חילופי המידע האוטומטיים בזמנו הוא קבע למשל על ה-CRS, ועל החקיקה שלו והיישום שלו, וגם כן היום הוא גם קובע לגבי ה-CBC.

חיליק כהן: אם פעם הוא אמר: אנחנו צריכים רק חקיקה, היום אנחנו גם רוצים את היישום שלה, ואז בעצם זה אחד מהדברים שהוא בודק.

חיליק כהן: ומי שלא עומד בתנאים האלה, פעם זה היה רק אחד, היום שלושה, אז נכנסים לרשימה שחורה.

חיליק כהן: בעבר זאת הייתה רשימה שחורה, היום הם אומרים: תנו לנו התחייבות, כמו שהשר חתם, ובמידה שאתם מתחייבים, דמות פוליטית, אז אתם עוברים לרשימת ביניים, רשימה אפורה כזאת, ככה זה נקרא.

אלכס קושניר: אז היום אנחנו באפורה.

חיליק כהן: נכון.

דימיטרי בארד: אפשר להעיר, כבוד היושב-ראש?

אלכס קושניר: בבקשה.

דימיטרי בארד: כל זה נכון, ואני רק רוצה לחדד במיוחד לחברי הכנסת שהולכים להצביע על כל החבילה, גם על החקיקה וגם על התקנות, שמדובר בחובה של CBC - Country By Country.

דימיטרי בארד: לא מדובר בחובה של Master File, ולא מדובר בחובה של Local File , שהקבצים האלה, הדוחות האלה הם רוב העבודה שהחברות יצטרכו לעבוד עליהם, להפעיל משרדי רואי חשבון, לשלם עשרות אלפי שקלים בשנה, לעבוד שעות.

דימיטרי בארד: מה שלגמרי מתנגד בדיוק למה שהוצג כאן בממשלה לפני שנה ביולי 2021, תוכנית להפחתת הרגולציה וביורוקרטיה בישראל.

דימיטרי בארד: הכנסת הזאת הוציאה דוח מאוד יפה של פריון עבודה בישראל, ואני רוצה להגיד לכם שמהדוח הזה אפשר לראות שכל הורדה באחוז אחד בביורוקרטיה בישראל חוסכת אחד מיליארד ש"ח בתוצר לאומי גולמי בישראל.

אלכס קושניר: אחלה נתונים, אבל אני מסתכל על הדף שהעברת לי, ואני מקריא מדינות שאתה נתת, שהן בעצם מחויבות גם לMaster- וגם ל-Local, וגם ל-CBC.

דימיטרי בארד: באמת חילקתי לכל חברי הכנסת את הדף.

אלכס קושניר: יופי, אז אני מקריא, מדינות כמו: אוסטריה, בלגיה, צ'ילה, קולומביה, קוסטה ריקה, דנמרק, פינלנד, צרפת, גרמניה, הונגריה, אירלנד, איטליה, לטביה, ליטא.

נירה שפק: בא לי להגיד: כן, לא, כאילו זה - - -

אלכס קושניר: הולנד, אני חושב שאלה מדינות שנראה לי ששווה איכשהו ככה להשתוות אליהן.

דימיטרי בארד: כבוד היושב-ראש, אתה רואה שם גם בצד הנגד, ארצות הברית ושוויץ וקנדה, וספרתי כאן בערך שליש מהמדינות שלא אימצו Master File ו-Local File.

דימיטרי בארד: אני שואל, אנחנו היום כבר 20% מתחת ל-OECD בפריון עבודה בישראל.

אלכס קושניר: אבל זה לא בגלל זה, בוא, עזוב.

אלכס קושניר: תקשיב, די.

דימיטרי בארד: לא בגלל זה.

דימיטרי בארד: אבל אני רק שואל את חברי הכנסת למה אנחנו צריכים להכביד?

אלכס קושניר: די, מספיק.

אלכס קושניר: זאת דמגוגיה, די.

אלכס קושניר: תקנות.

שלומית ארליך: אנחנו עוברים לקובץ התקנות.

שלומית ארליך: אלו תקנות מס הכנסה (קביעת תנאי שוק).

שלומית ארליך: גם לגביהן כבר הקראנו את הנוסח והתבקשו כמה תיקונים ששילבנו בנוסח.

שלומית ארליך: אעבור רק על התיקונים ועל דברים ששינינו, שמופיעים אצלכם בעקוב אחר שינויים.

שלומית ארליך: בסעיף 1, תיקון תקנה 1, אתם יכולים לראות שמופיעות שתי הגדרות: "הסכם בין-לאומי" ו"הסכם רשויות מוסמכות", שרצינו להעביר להצעת החוק, אבל החלטנו למחוק מהצעת החוק, והם יישארו פה בתקנות.

שלומית ארליך: "הסכם רשויות מוסמכות", ביקשנו מרשות המיסים לבחון, ההגדרה אומרת: "הסכם בין-לאומי לחילופי המידע הנדרש בסעיף 85ג לפקודה".

שלומית ארליך: הנוסח נשאר כך כשהכוונה בנדרש היא לא להסכם, אלא למידע.

שלומית ארליך: המידע הוא זה שנדרש.

שלומית ארליך: תיכנס פה תקנה 2, שאומרת שתקנה 4 לתקנות העיקריות בטלה.

שלומית ארליך: תקנה 4 מדברת על עסקה חד-פעמית, ובעצם אם אנחנו מבטלים את התקנה המשמעות היא שתקנות 2 ו-3 יחולו על עסקה בין-לאומית חד-פעמי.

שלומית ארליך: זאת אומרת, עריכת חקר תנאי שוק והשוואה לעסקאות דומות.

שלומית ארליך: אבל הכנסנו את סעיף 85א רבתי (ה1), שהקראנו עכשיו בהצעת החוק, וייקבעו כללים לעסקה חד-פעמית.

שלומית ארליך: נקבע כאן שכל עוד לא נקבעו כללים תמשיך לחול תקנה 4.

שלומית ארליך: בתקנה 5, בפסקה (2)(א) - - -

אבי נוימן: שלומית, סליחה, מה בסוף עם תקנה 4 מבחינת התחולה ומתי היא מתבטלת?

שלומית ארליך: אמרנו שהיא תבוטל רק ברגע שייקבעו כללים.

שלומית ארליך: ננסח פה הוראה שאומרת שהיא תמשיך לחול עד שיחולו הכללים.

אבי נוימן: תודה.

שלומית ארליך: אני עוברת לתקנה 2(2)(א).

שלומית ארליך: דובר בוועדה על הארכת התקופה שבמקור הייתה 60 ימים.

שלומית ארליך: רשות המיסים ביקשה לקבוע תקופה של 21 ימים, ובוועדה ביקשנו להאריך ל-30 ימים, אז הכנסנו את זה לנוסח.

שלומית ארליך: בפסקה (1א) הכנסנו ש"תיאור המבנה הארגוני של הנישום, הכולל חלוקה לתחומי פעילות מהותיים" יהיה בקשר למבנה הארגוני, והורדנו את פירוט השם.

שלומית ארליך: זה יהיה רק פירוט תפקיד ומיקום גיאוגרפי של המשרדים.

שלומית ארליך: בסעיף קטן "(ג) אחרי פסקה (5) יבוא: "רשימת מתחרים עיקריים של הנישום"".

שלומית ארליך: אחת הטענות שעלתה בוועדה הייתה להכניס "ככל שקיימים", קיבלנו את זה והכנסנו את זה בנוסח.

דימיטרי בארד: אפשר להגיד ככל שגם קשור לעסקאות שרוצים לבדוק.

דימיטרי בארד: אותן עסקאות שעליהן רוצים לבדוק מחירי העברה?

דימיטרי בארד: הרי למה אני צריך עכשיו לפרט את כל הביזניס של החברה, את כל המתחרים שיש לחברה אם זה לא קשור לעסקה הספציפית, לאותה העסקה הבין-לאומית שבשבילה התכנסנו כאן?

דימיטרי בארד: אם זה לא קשור לאותה עסקה אני צריך עכשיו לפי זה לתאר את כל המתחרים שלנו, בשביל מה?

גיא גולדמן: זה כבר היה בדיון הקודם, זה יחול רק על קבוצות שהמחזור שלהן עולה על 150 מיליון.

גיא גולדמן: תשמע, ה-Master File חל על - - -

מיטל אנג'ל: זה לא Master File.

גיא גולדמן: זה לא משנה, ההערה שלו כללית.

גיא גולדמן: התקנות החדשות, ההסדרה הנוספת של התקנות האלה היא לגבי Master File.

גיא גולדמן: ה-Master File יחול על קבוצות רב-לאומיות שהמחזור שלהן 150 מיליון ומעלה, בניגוד לתוכנית המקורית.

גיא גולדמן: הכול בהתאם לסטנדרטיזציה הבין-לאומית וההערות שהתקבלו מהמומחים.

דימיטרי בארד: גיא, 150 מיליון היא חברה בינונית.

גיא גולדמן: לא חברה, קבוצה.

דימיטרי בארד: קבוצה בינונית, לא הכי קטנה.

גיא גולדמן: אבל אמרו שיש מדינות שקבעו בחוק 100, יש מדינות שקבעו 200, והלכנו על האמצע על דעת הוועדה שביקשה להגיע להסכמות בעניין הזה.

דימיטרי בארד: אני לא מדבר עכשיו על הסף, אני מדבר על המתחרים, על הסעיף הזה.

גיא גולדמן: גם הוא נדון.

דימיטרי בארד: גם חברה שיש לה 200 מיליון מחזור, למה היא צריכה לתאר לכם את המתחרים שלה כשיש לה עסקים בארץ, יש לה עסקים בחו"ל.

דימיטרי בארד: יש בעלי מניות בחו"ל שאולי לא רוצים שתראו את כל הביזניס בישראל, למה הם צריכים לתאר לכם מידע שלא נחוץ לעסקה?

גיא גולדמן: גם זה עלה בדיונים, והסברנו את זה.

דימיטרי בארד: לא ראיתי את זה בפרוטוקול הקודם.

גיא גולדמן: אני זוכר שזה עלה, המתחרים, והסברנו שזה בהתאם לסטנדרט.

אייל בר צבי: זה לא רק הסטנדרט, זה גם מונע אחרי זה מחלוקות עם מס הכנסה.

אייל בר צבי: כשמס הכנסה בונה בנצ'מרקים משל עצמו, אם יש לו טענות נגד הדרך שבה הציגו את הפעילות, אז אם אתה עוזר לו למצוא מי המתחרים שלך זה פשוט מצמצם מחלוקת אחרי זה.

גיא גולדמן: נכון, ברור.

דימיטרי בארד: אבל אלו מתחרים לכל דבר ודבר.

דימיטרי בארד: אם יש כמה אלפים - - -

גיא גולדמן: אבל צריך לבדוק את זה פר - - -

אלכס קושניר: מה זה לכל דבר ודבר?

אלכס קושניר: לחברה יש X תחומי פעילות, בכל תחום פעילות יש לה מתחרים.

אלכס קושניר: זה לא שיש לה חברה שמתעסקת עכשיו באינספור דברים.

דימיטרי בארד: לפי הסעיף הזה ארבע פעילויות.

דימיטרי בארד: צריך לפרט מתחרים של כל ארבע הפעילויות של הקבוצה גם אם אין קשר לעסקה הבין-לאומית.

אלכס קושניר: אתה עושה את זה פעם אחת וגמרנו, אתה לא צריך כל פעם לעשות את זה.

דימיטרי בארד: אבל החברה משתנה.

אלכס קושניר: וחוץ מזה אני גם מאמין ומעריך שהקבוצה או החברה שפועלת בתחומה יודעת בדיוק מי המתחרים שלה.

דימיטרי בארד: היא יודעת.

דימיטרי בארד: זאת פשוט עבודה שהחברה כל פעם צריכה לעשות, זה הכול.

דימיטרי בארד: אני מציין את זה.

אלכס קושניר: לא כל פעם, פעם אחת.

אלכס קושניר: למה כל פעם?

דימיטרי בארד: גם כל פעם שיש שינוי.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלומית ארליך: בפסקה (7א), שאתם רואים בסעיף קטן (ד) – "סכומי התשלומים והתקבולים", זה איזשהו שינוי ניסוחי.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ז) היה במקור חקר תנאי שוק שכולל את כל אלה, פירוט מאפייני השוואה, שישה, הצד הנבדק, תיאור עסקאות קודמות, תיאור כללי אודות החברות.

שלומית ארליך: בעצם כל הנתונים האלה, כרגע, גיא, מאיפה אתם מקבלים אותם?

דימיטרי בארד: כרגע הם מקבלים אותם מהטפסים.

דימיטרי בארד: אגב, כבוד היושב-ראש, אפשר גם בנקודה הזאת?

דימיטרי בארד: כשהייתי כאן דיברנו, לא בישיבה הקודמת, לפני הקודמת, ואמרתי שיש פה עבודה כפולה, ועכשיו בדיוק הגענו לעבודה הכפולה.

דימיטרי בארד: היום אנחנו מגישים טפסים בדיוק לנתונים האלה.

דימיטרי בארד: ואתה, כבוד היושב-ראש, ביקשת מהם לבדוק אם אפשר שלא תהיה עבודה כפולה, ושאולי יבטלו לנו את הטפסים.

אלכס קושניר: גיא, אתה יכול להתייחס?

גיא גולדמן: איזה נתונים ואיזה סעיף, שלומית?

שלומית ארליך: כל מה שנמחק בפסקה (8).

דימיטרי בארד: "סכומי התשלומים והתקבולים בגין העסקאות הבינלאומיות", בעצם פירוט.

גיא גולדמן: הורדנו את כל מה שממילא קיים היום.

גיא גולדמן: הסברתי בדיונים הקודמים שבשביל לצמצם מחלוקות להסדרה הזאת לא משנים את הפורמט של מה שקיים היום, אלא פשוט משאירים אותו כדי לצמצם מחלוקות.

דימיטרי בארד: מבטלים את טופס 1385?

דימיטרי בארד: מבטלים את טופס 150?

גיא גולדמן: אנחנו לא מבטלים ולא מוסיפים.

דימיטרי בארד: אבל אתם כן מוסיפים עבודה.

דימיטרי בארד: אתם כן מוסיפים.

גיא גולדמן: הוספנו.

גיא גולדמן: 90% ממה שיש פה זה ה-Master File.

גיא גולדמן: יש פה עוד דברים נקודתיים שהם לא שם, שגם הם בהתאם לסטנדרט.

דימיטרי בארד: אבל אתם מוסיפים כאן דברים שכבר היום אנחנו מדווחים.

מיטל אנג'ל: איזה?

דימיטרי בארד: טופס 1385, טופס 150.

דימיטרי בארד: הפרטים שאתם מבקשים כאן מופיעים באותם טפסים.

גיא גולדמן: אבל מדברים על מחיקה עכשיו.

מיטל אנג'ל: על איזה פרטים אתה מדבר שמוסיפים?

דימיטרי בארד: פרטים לגבי העסקאות, לגבי התשלומים.

שלומית ארליך: השאלה שהוא שואל היא שאלה אחרת, הוא אומר שבמקור דיברנו על זה שיהיו פחות טפסים ותאחדו ותצמצמו.

דימיטרי בארד: אם הולכים הלאה, אפילו פרטים על אותן החברות שנמצאות בחו"ל, זה טופס 150, נכון?

גיא גולדמן: אז איפה שאפשר להסיר חסמים, דיברנו על הסעיף הקודם שאמור לשחרר במקרים מסוימים ממסלול אדום של פקיד שומה כדי להקל, והוספנו את הסעיף הזה.

גיא גולדמן: ואיפה שהמצב הקיים לא מצריך שינוי לא שינינו.

דימיטרי בארד: אני עדיין לא מצליח להבין.

שלמה קרעי: אבל אתה נותן לו כפל עבודה, גיא.

שלמה קרעי: הוא טוען שיש פה כפל, בירוקרטיה.

שלמה קרעי: אנחנו לא בעד בירוקרטיה.

שלמה קרעי: אם הוא כבר מדווח בטפסים קיימים, תוריד, אל תדרוש את זה שוב, זה מה שהוא טוען.

גיא גולדמן: אין פה, רק מחיקה, לא דורש.

שלמה קרעי: אם אתה לא דורש, לא דורש, מה העובדה?

אלכס קושניר: הוא מוחק, הוא לא דורש.

שלמה קרעי: אז שיסבירו אחד לשני, נשמע שיש פה תוספת ביורוקרטיה.

דימיטרי בארד: אולי יש פה משהו שאני לא מבין, כי הוא רואה מחיקה ואני רואה ניסוח, אז אני לא יודע - - -

שלומית ארליך: אבל המחיקה לא רלוונטית לעניין המהותי.

שלומית ארליך: המחיקה היא כי אתם יכולים לקבל את אותם טפסים ממה שקיים היום, ועשינו את ההתאמות האלה כדי להימנע ממחלוקות, כמו שאמרת.

שלומית ארליך: אבל בסוף תקבלו את המידע הזה מכוח מה שקיים היום בחקיקה ובתקנות.

שלומית ארליך: מה שהוא מבקש להתייחס אליו זה אל הנושא של צמצום חובות דיווח ואיחוד טפסים, ואיזושהי התאמה.

דימיטרי בארד: נכון.

דימיטרי בארד: כלומר, אם יש מידע שהם מבקשים כאן אני מבקש שהם יורידו אותו שם.

אלכס קושניר: רשות המיסים, בבקשה להתייחס.

מיטל אנג'ל: אסביר.

מיטל אנג'ל: הטופס עצמו זה סיכום בסופו של דבר של כל העבודה שתיעשה, העבודה שתוגש בעתיד.

מיטל אנג'ל: הטופס מרכז, זה לא כל העבודה, אבל זה סיכום.

מיטל אנג'ל: זה אומר: אוקיי, באיזו שיטה נקטת?

מיטל אנג'ל: נקטת בשיטת שיעור הרווחיות, בעבודה תסביר לי למה השיטה הזאת היא השיטה הנכונה.

דימיטרי בארד: אבל ביקשתם את זה גם בטופס 1385, שם ביקשתם לדעת מה השיטה.

מיטל אנג'ל: נכון, אבל לא מבקשים לדעת למה זאת השיטה.

דימיטרי בארד: אז אני יכול לצרף את הטופס הזה לMaster File-, ולהגיד: זה הMaster File- שלי?

מיטל אנג'ל: הטופס מגיע מצורף לדוח השנתי.

מיטל אנג'ל: בדוח השנתי אני לא מבקשת את כל הסטאדי, אני מבקשת רק סיכום: תסבירו לי עכשיו, לפי 85א אתה חייב לדווח לפי מחיר השוק, תסביר לי איך קבעת את מחיר השוק, תסכם לי בכמה נקודות איזה שיטה, מה הסכום, עוד כל מיני פרטים, מי החברה, ממש מפורט שם מה צריך לבוא.

דימיטרי בארד: שזה בדיוק הטופס 1385.

מיטל אנג'ל: ובסטאדי עצמו – עכשיו תסביר לי למה בחרת את השיטה הזאת, איך בחרת אותה, איך עשית את זה.

גיא גולדמן: זה מחקר.

מיטל אנג'ל: זה המחקר, זה התיעוד המקיף.

גיא גולדמן: זה ההבדל בין הנמקה למחקר.

דימיטרי בארד: אבל מה ההבדל בין זה לבין מחירי ההעברה שאתם מבקשים?

אלכס קושניר: חבר'ה, אתם שעה על אותו דבר.

דימיטרי בארד: אבל אילו הפרטים הקטנים - - -

שלמה קרעי: אבל, אלכס, שים לב שאתה לא נותן תוספת ביורוקרטיה מיותרת.

אלכס קושניר: אני לא נותן ביורוקרטיה מיותרת.

שלמה קרעי: אם יש משהו נחוץ, נחוץ.

שלמה קרעי: אם זה כפל וההנמקה מופיעה גם פה וגם פה, אז תבטל את ההנמקה הישנה.

אלכס קושניר: אפשר התייחסות של רשות המיסים.

גיא גולדמן: אמרנו שבדוח, מה שמיטל הסבירה, זאת הנמקה מאוד לקונית.

שלמה קרעי: וגם בחדש יש הנמקה?

אלכס קושניר: רגע, תן לו להסביר.

גיא גולדמן: והדרישה בMaster File-, כמקובל בעולם מחירי העברה היא למחקר ולהבאת תשתית שמלמדת על - - -

שלמה קרעי: וגם הנמקה.

אייל בר צבי: אין פה משהו חריג.

אייל בר צבי: באמת שאין פה.

שלמה קרעי: זה שאתה עושה ככה ו"אין פה משהו חריג" זה לא משכנע אותי.

אייל בר צבי: אבל אני יודע שאחרי זה אני מתווכח איתם.

שלמה קרעי: אני שומע כאן גוף שמייצג חברות, ואני רוצה לדעת שבאמת לא מקשים על חברות.

דימיטרי בארד: אבל, חבר'ה, אני היחידי כאן שבא מהחברה, אנחנו עובדים על זה ומשלמים כסף על זה.

שלמה קרעי: זה שרשות המיסים רוצה עוד פעם ועוד פעם ועוד נתונים זה תמיד נחמד, אבל אנחנו לא רוצים את זה.

גיא גולדמן: אז מי שמכיר את איך שרשות המיסים עובדת - - -

שלמה קרעי: אני מכיר את רשות המיסים, המון טפסים מיותרים.

שלמה קרעי: מה רשות המיסים.

גיא גולדמן: עוד טפסים זה עוד עבודה לרשות המיסים, והיא לא רוצה עוד עבודה סתם, זה בטוח.

ינון אזולאי: זה גם עוד מידע, גיא.

שלמה קרעי: זה לא אומר שאתם משתמשים בכל טופס שעובדים עליו מאוד קשה כדי להכין אותו.

גיא גולדמן: בחקיקה עובדים על זה.

גיא גולדמן: אנחנו לא רוצים לעבוד על דברים מיותרים.

שלמה קרעי: גיא, אם יש פה משהו שמופיע כפול גם בסטאדי וגם ב-1385, אז תבטלו משהו אחד.

אלכס קושניר: שלמה, אנחנו כרגע מדברים על תקנות.

אלכס קושניר: התקנות האלה יבואו להצבעה רק אחרי שהחוק יעבור במליאה.

אלכס קושניר: אנחנו כרגע לא מצביעים עליהן.

אלכס קושניר: בדיון הקודם הקודם אמרנו שנאשר את החוק רק אחרי שנראה את התקנות.

ינון אזולאי: נכון, ביקשנו שיעבירו אותן אלינו.

אלכס קושניר: אם יש פה דיוקים כאלה ואחרים שאמורים לצמצם ביורוקרטיה אז כדאי שתבחנו את זה כשנגיע שוב לתקנות.

אלכס קושניר: תעברו שוב על הטפסים ותראו אם באמת יש משהו שאתם יכולים לאחד.

אלכס קושניר: כן כן, לא לא.

דימיטרי בארד: או שאת אותם הטפסים שאנחנו עושים היום, שפשוט יקבלו את זה כחלק מהדרישה הזאת.

אלכס קושניר: זאת גם אופציה.

גיא גולדמן: אני רק מצטט את חברי אייל, שמייצג את לשכת עורכי הדין, הוא מלווה את זה יום יום עם שתי מחלקות, הוא אמר שאין פה שום דבר, זה בסדר, ולמרות, ואחרי שהוא אמר את זה אנחנו נוסיף ונבדוק.

דימיטרי בארד: הם מלווים והחברות משלמות כסף.

דימיטרי בארד: הם מלווים, אבל אנחנו משלמים.

אלכס קושניר: על מה אתה משלם?

אלכס קושניר: על קופי פייסט?

דימיטרי בארד: אני משלם על העבודה הזאת.

שלמה קרעי: נראה לך שהרואה חשבון יחתוך לו בשעות בגלל שזה קופי פייסט?

שלמה קרעי: הוא יוסיף לו עוד קופון, מה אתה חושב.

אלכס קושניר: לחברה כזאת יש רואה חשבון in house, CFO שיושב לך פה.

אלכס קושניר: עזוב, בוא.

שלמה קרעי: יש רואה חשבון מבקר שמכין את הדוחות.

אלכס קושניר: עדיין, אבל לא רואה חשבון מבקר עושה את זה.

דימיטרי בארד: אלכס, את הדוחות האלה עושים במחלקת - - -

אלכס קושניר: לא, די, נו, אי-אפשר לחפור על אותו דבר כל פעם.

אלכס קושניר: שלומית.

שלומית ארליך: אנחנו מתקדמים.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ה) אחרי פסקה (9) יבוא (10) – "אם הנישום הוא ישות בקבוצה רב-לאומית שמחזור העסקאות שלה", הוספנו "בשנה שקדמה לשנת הדיווח עולה על 150 מיליון שקלים חדשים – יכלול בדוח גם סקירה של הקבוצה הרב-לאומית שהנישום משתייך אליה, ובכלל זה כל אלה:".

שלומית ארליך: לגבי סעיף קטן (א) – "תרשים המציג את מבנה האחזקות של הקבוצה הרב-לאומית לרבות מיקום גיאוגרפי של הישויות בקבוצה וצורת ההתאגדות או הפעילות", ביקשו לשכת רואי החשבון להוריד את הדרישה של צורת ההתאגדות או הפעילות.

אלכס קושניר: לשכת רואי חשבון, אבי, אז איך זה ייראה?

אלכס קושניר: אם אין את צורת ההתאגדות אז איך אתה רוצה שהם ידעו איך החברה בנויה?

אבי נוימן: כל מה שביקשנו כאן זה רק למחוק את המילים "צורת ההתאגדות או הפעילות", כי לפעמים אופן צורת ההתאגדות עצמה היא מבנה משפטי שלפעמים קשה אפילו לתאר אותו בחלק מהמקרים, ולכן מיקום גיאוגרפי של הישויות בקבוצה כשלעצמו מספק.

אבי נוימן: אגב, אם אני לא טועה זה מה שכתוב ב-OECD.

מיטל אנג'ל: לא.

גיא גולדמן: לא.

אבי נוימן: כתוב "לרבות פעילות"?

אבי נוימן: אני לא חושב.

אבי נוימן: תבדוק את זה.

מיטל אנג'ל: כתוב "צורת התאגדות".

אבי נוימן: זאת הייתה הבקשה שלנו, כי צורת ההתאגדות לפעמים קשה, מה שנקרא, לעיכול, וגם להסביר אותה.

אבי נוימן: אם הניסוח ב-OECD כולל צורת התאגדות אז נשאיר את זה.

אבי נוימן: זה לא כזה קריטי, אז בואו נתקדם, חבל על הזמן.

שלומית ארליך: זה כולל?

גיא גולדמן: להשאיר כמו בנוסח שלך בלי שינוי.

שלומית ארליך: ממשיכים הלאה.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ב) בפסקה (2) – "תיאור שרשרת האספקה של חמשת המוצרים או השירותים שמציעה הקבוצה", הוספנו ה"רב-לאומית", זה תיקון נוסחי.

שלומית ארליך: בפסקה (3) הוספנו, כמענה לבקשות שעלו פה בוועדה, פירוט הסכמים "עיקריים" למתן שירותים.

שלומית ארליך: בפסקה (5) – "תיאור התרומות העיקריות של כל ישות בקבוצה".

שלומית ארליך: היו הערות לגבי הנושא של כל הישויות.

שלומית ארליך: הטענה שיכולים להיות מצבים של מאות ישויות ששייכות לקבוצה.

אבי נוימן: ביקשנו רק שיהיה כתוב "הישויות המרכזיות בקבוצה" בהתאמה לתרומות העיקריות של הישויות.

אבי נוימן: כלומר, זה הניסוח.

אבי נוימן: זה לא משנה מהותית את הסעיף.

דימיטרי בארד: זה סעיף מילולי, כלומר, זה לא מספרי, לא צריכים להגיד פה מספרים.

דימיטרי בארד: זה פשוט תיאור במלל, גיא?

דימיטרי בארד: התיאור של התרומות העיקריות של כל ישות בקבוצה זה מן מלל כזה שמספרים סיפור או שנותנים פה מספרים?

דימיטרי בארד: מה הכוונה כאן?

אייל בר צבי: זה קצת רוכב גם על הניתוח של הדמפינג אם הוא רלוונטי במקרה של ה-Master File.

אייל בר צבי: גם שם הרי אין לך בעצם מספרים.

אייל בר צבי: אתה כן צריך לכתוב.

דימיטרי בארד: לספר סיפור.

אייל בר צבי: כן, בדיוק.

שלומית ארליך: שיגיבו, כל הרשויות, "ישויות מרכזיות".

אלכס קושניר: חבר'ה, רשות המיסים, "ישויות מרכזיות".

אבי נוימן: במקום כל הישויות, שיהיה כתוב "הישויות המרכזיות בקבוצה".

מיטל אנג'ל: לא, זה תרגום מה-OECD, וזה משהו שמוכן על ידי חברת האם בכל מדינה, ויועבר.

מיטל אנג'ל: זה מוכן על ידיהם ומוגש אלינו.

מיטל אנג'ל: זה תרגום.

מיטל אנג'ל: כל הסקירה הזאת היא תרגום כמה שיותר קרוב מילולית.

אלכס קושניר: מי תרגם?

גיא גולדמן: אהרון עמיר.

מיטל אנג'ל: ישבנו כולנו ביחד ועשינו השוואות.

ינון אזולאי: השאלה אם התרגום באמת מתאים לנו, כי יש תרגום מילולי ויש תרגום ענייני.

ינון אזולאי: השאלה, כשאת אומרת שתרגמת רק מילים, אז אלו דברים שאנחנו כן משתמשים בהם פה בארץ, זה מקובל?

מיטל אנג'ל: ישבנו עם הלשכות על התרגום, ועשינו אותו.

אלכס קושניר: מתקדמים.

שלומית ארליך: ב-(6) הוספנו – "תיאור שינויים עיקריים במבנה הבעלות והשליטה".

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ג) – "מידע לגבי נכסים בלתי מוחשיים עיקריים של הקבוצה הרב-לאומית".

שלומית ארליך: גיא, פה היו לכם הערות?

גיא גולדמן: בשינויים של הקבוצה הרב-לאומית?

גיא גולדמן: ההערה היחידה שיש לנו שם זה לנכס הבלתי מוחשי.

שלומית ארליך: "מידע לגבי נכסים בלתי מוחשיים", מופיעה המילה "עיקריים".

מיטל אנג'ל: לא צריך את עיקריים שם.

שלומית ארליך: הייתה לכם התנגדות פה?

גיא גולדמן: ההתנגדות היא בתיאור הכללי של כל העברה מהותית של נכס בלתי מוחשי.

מיטל אנג'ל: לא, למעלה.

גיא גולדמן: למעלה?

גיא גולדמן: ברשימת הסכמים עיקריים?

אבי נוימן: (ג) רישה.

מיטל אנג'ל: (ג) רישה, כאן לא צריך.

גיא גולדמן: כן, שם נכסים בלתי מוחשיים.

מיטל אנג'ל: הכותרות הם חלק ממשהו שעשינו לצורך התרגום, שיהיה ברור, וזה מדבר גם על דברים – שם לא צריך.

גיא גולדמן: משם צריך להוריד את העיקריים.

אבי נוימן: אבל ב-(ג)(2) אנחנו כן מכניסים את זה ואז זה בסדר.

אבי נוימן: חבר'ה, זה טכני, בואו נתקדם.

אבי נוימן: בסדר, אין בעיה.

שלומית ארליך: אז זה ירד.

שלומית ארליך: בפסקה (2) יופיע "פירוט רשימת הנכסים הבלתי מוחשיים העיקריים", שם זה יישאר.

שלומית ארליך: בפסקה (3) – "רשימת ההסכמים העיקריים בין ישויות הנוגעים לנכסים הבלתי מוחשיים".

שלומית ארליך: בפסקה (5) – "תיאור כללי של כל העברה", הכנסנו "מהותית" "של נכס בלתי מוחשי".

שלומית ארליך: סעיף קטן (ד) פסקה (1) – "תיאור כללי של אופן מימון הישויות בקבוצה הרב-לאומית לרבות עסקאות מימון עיקריות".

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ה) – "פירוט מדיניות הקבוצה הרב-לאומית".

שלומית ארליך: הורדנו את "בעניין הכוונת פעילות עסקיה", ויישאר – "בהתאם לכללי המס והחשבונאות החלים עליה".

שלומית ארליך: בפסקה (2) – "פירוט תמציתי", לבקשות שהושמעו פה בוועדה.

שלומית ארליך: פסקה (3) – בעצם זה תיקון של תקנת משנה (ג), שהיום מפנה לתקנה 4, שאותה אנחנו מוחקים, ולכן יהיה – "בתקנת משנה (ג) במקום "שחלות עליה הוראות תקנה 4", יבוא "שחלים עליה כללים שקבע המנהל לפי סעיף 85א(ה1) לפקודה".

אפרת רייטן: רק הערה, צריך לעשות תיקון דומה, שלומית, גם בסעיף 5(א), גם שם יש התייחסות לתקנה 4.

שלומית ארליך: את מתכוונת בתקנה 5?

אפרת רייטן: כן, בתקנה 5, סעיף קטן (א), גם שם כתוב שלא חלה עליה תקנה 4, אז אותו תיקון שמפנה לסעיף 85א(ה1) החדש צריך לעשות גם שם.

אפרת רייטן: פשוט כבר עברנו את זה מקודם.

גיא גולדמן: זאת התאמה.

שלומית ארליך: נכניס את אותו תיקון גם בתקנה 5(א).

אפרת רייטן: זאת אותה טכניקה.

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ד), פסקה (2) – על המחזור המאוחד של הקבוצה", הוספנו "בשנה שקדמה לשנת הדיווח", בהתאמה למקומות האחרים.

שלומית ארליך: ואנחנו בתקנה 5א – "דוח ישות אם סופית".

שלומית ארליך: סעיף קטן (א) ירד – "דוח ישות אם סופית, יהיה ערוך בשפה האנגלית, ויכלול את המידע הכלול בטופס שבתוספת לגבי כל ישות בקבוצה הרב לאומית; המנהל רשאי לתקן את הטופס שבתוספת בהתאם לשינויים באמות המידה הבין-לאומיות".

שלומית ארליך: מחקנו את סעיף קטן (א).

שלומית ארליך: בסעיף קטן (ב), בפסקה (2), רשות המיסים, ביקשתם למחוק – "ובלבד שאותה מדינה היא צד להסכם בין-לאומי אשר על פיו נערך הסכם רשויות מוסמכות", אתם יכולים להסביר את זה?

אפרת רייטן: זאת הייתה הערת נוסח.

גיא גולדמן: זאת הערה של משרד המשפטים בשלב הנסחות.

שלומית ארליך: למה?

שלומית ארליך: משרד המשפטים פה?

אפרת רייטן: זאת הייתה הערת נוסח.

אפרת רייטן: פשוט לא היה צורך בסיפה הזאת.

אפרת רייטן: יש פה כאילו לא קיים הסכם ואחר כך "אשר על פיו נערך הסכם רשויות מוסמכות".

אפרת רייטן: הייתה פה איזו טעות בנוסח.

ינון אזולאי: את אומרת שבהתחלה זה התחיל בלא קיים הסכם, ואחר כך על איזה הסכם אתם מדברים בכלל.

אפרת רייטן: אנחנו מדברים על הסכם - - -

ינון אזולאי: בהמשך את אומרת כאילו שכן היה הסכם, אז זה סותר את זה.

אפרת רייטן: נכון.

אלכס קושניר: בסדר, שלומית?

שלומית ארליך: כאן ברישה ברור שזה בתנאי שהקבוצה כולה עומדת בתנאי של 3.4 מיליארד?

שלומית ארליך: סעיף קטן (ב) – "המנהל רשאי לחייב ישות בקבוצה הרב לאומית", אנחנו בעצם מפנים ל-85ג(ג), אז המשמעות שהקבוצה כולה עומדת בתנאי של 3.4 מיליארד.

גיא גולדמן: כן.

שלומית ארליך: זהו, בעצם מה שנשאר זה התחולה.

אלכס קושניר: מה עם התחולה?

שלומית ארליך: אז גם כאן התחולה תהיה לגבי - - -

אלכס קושניר: כמו שכתבנו בחוק?

שלומית ארליך: כן, ההוראות יחולו על דוחות שיש להגיש לגבי שנת המס 2022, ואילך.

שלומית ארליך: נצטרך להכניס גם פה את ההבהרה: "ואולם ישות תושבת ישראל או קבוצה רב-לאומית רשאית להגיש למנהל דוח כאמור בסעיף 85ג(ג) לגבי שנת המס 2021",ואז המועד יידחה ל-31 במרץ 2023.

שלומית ארליך: נכניס פה גם את הביטול של תקנה 4 על עסקה חד-פעמית, כך שהסעיפים שמתייחסים לביטול תקנה 4 יחולו רק מהמועד שבו יפורסמו הכללים שעוסקים בכללים של החד-פעמי.

שלומית ארליך: לגבי הטפסים, גיא?

גיא גולדמן: יש לנו טופס מוכן ונפרסם אותו.

גיא גולדמן: העברנו אותו במקור כשהתחלנו את הדיונים.

שלומית ארליך: אבל בעצם אנחנו מוחקים פה את כל התוספות.

מיטל אנג'ל: מהתקנות.

גיא גולדמן: נכון.

אלכס קושניר: עוד משהו?

אלכס קושניר: נעבור לנושא הבא, ונחזור בשעה שתיים בערך להצביע על החוק הזה.

דימיטרי בארד: אפשר הערה קטנה?

דימיטרי בארד: אם בסעיף 10 נעלה את הרף מ-150,000 - - -

אלכס קושניר: לא, עזוב, אין פה מיקוח יותר, נגמר.

אלכס קושניר: זה דיון חמישי על הנושא הזה, די, אין.

דימיטרי בארד: אני רק - - - המדינה.

אלכס קושניר: לא מעלים שום רף על שום דבר.

אלכס קושניר: אנחנו יוצאים להפסקה, נחזור בשתיים עשרה ועשרים לדיון הבא.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.