ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 88, 2022-05-10 12:00

רם בן ברק: שלום לכולם אני מתכבד לפתוח את הדיון.

רם בן ברק: רק הרגע סיימנו דיון שמן הסתם גם נגע בנושא של קו התפר – אז מעניין לעניין באותו עניין.

רם בן ברק: בעצם הדיון הזה הוא דיון המשך לדיונים שנעשו כאן בוועדה לגבי קו התפר, דיונים וסיורים, והדרך האפקטיבית שבה אנחנו יכולים לשמור על קו התפר ולוודא שרק אנשים שיש להם אישור כניסה לישראל ייכנסו אליה – בין אם על ידי בנייה של מכשול, אם על ידי כוחות צבא.

רם בן ברק: בנוסף היינו גם בסיור בעוטף ירושלים ובמעבר של האחריות הביטחונית בין צה"ל למג"ב והייתי רוצה לשמוע דיווח האם המעבר הזה הושלם, האם מג"ב קיבלו את האחריות ואת התפקידים ואת האמצעים כדי לטפל בקו התפר.

רם בן ברק: אני מציע שנתחיל בעוטף ירושלים, דבר שבעצם כבר סיכמנו אותו.

רם בן ברק: טליה מהמל"ל?

רם בן ברק: היא לא נמצאת.

רם בן ברק: היא טיפלה בזה ורצינו לקבל סטטוס – האם הדבר הזה נעשה?

עמיחי סגל: אז באמת נעשו דיונים והתקדמו מאוד.

עמיחי סגל: עוד לא הכול הכול נסגר.

עמיחי סגל: אני חושב שכדאי לשמוע את הגופים, אבל אנחנו בתהליך מאוד מתקדם של העניין הזה.

רם בן ברק: אז בינתיים היישובי פרוצים?

עמיחי סגל: לא זה מה שאמרתי.

רם בן ברק: אני שואל.

עמיחי סגל: אני אומר שוב – אני חושב שתשמע את אנשי מג"ב, תשמע את הדברים.

עמיחי סגל: בחודש הקרוב אני חושב שתשמע שמתחילים אימונים.

עמיחי סגל: נראה לי שכדאי שהם יפרטו את הדברים, אבל העבודה מתבצעת, מתקדמת.

עמיחי סגל: היא בתהליכים מאוד מתקדמים.

אמיר כהן: צהריים טובים.

אמיר כהן: נסתכל רגע בקומה היותר גבוהה – אז יש עוד הרבה מה לעשות.

אמיר כהן: אי אפשר לומר שאנחנו כבר עם הסכמות, אבל אנחנו בהחלט מנהלים שיח מאוד מאוד מקדם בעניין.

אמיר כהן: נעשו מפגשים במסגרת המל"ל – טליה באמת הובילה את זה.

אמיר כהן: בסך הכול יש הבנות די טובות בינינו לבין הצבא.

אמיר כהן: בכלל צריך להגיד ששיתוף הפעולה בינינו לבין הצבא הוא מצוין.

אמיר כהן: יש עכשיו שיח מקדם מאוד גם בעניין הספציפי הזה.

אמיר כהן: עשינו כמה פעולות מאוד מקדמות בנושאים הרגישים כמו הרבש"צים שחתמנו להם לצורך העניין על האישורים וכרגע יש בעל בית ואנחנו יודעים עם מי לדבר, והם יודעים למי לפנות.

אמיר כהן: מרכיבי הביטחון זה נושא שצריך לסכם ולסגור, הוא עדיין לא סגור עד הסוף, וכל הנושא של העברת האחריות באופן מלא עם כל סל המשאבים שנקבעו – כרגע זה עדיין בשיח.

אמיר כהן: יש פערים, אבל כמו שאמרתי – שיח מקדם.

אמיר כהן: אני מניח שבתקופה הקרובה נוכל להיות עם בשורות יותר טובות.

רם בן ברק: אבל השאלה – יש שומר חמוש בשער היום בכניסה ליישובים?

אמיר כהן: כרגע לא.

רם בן ברק: אז מה אתם רוצים שאני אגיד?

רם בן ברק: יש יישובים – עוטף ירושלים, ישבו כאן בוועדה, עשיתי סיור בשטח, לכולם ברור והחודש וחצי האחרון חידד את זה עוד יותר, שהסצנריו של מחבל שייכנס ליישוב הוא סצנריו לא דמיוני.

רם בן ברק: ובסוף מגיעים לכאן לוועדה ומסתבר שזה עניין של תקציב שצריך להעביר אותו ממקום אחד למקום שני כדי שיוכלו לשכור את אותו שומר.

רם בן ברק: אז למה זה לא קורה?

רם בן ברק: חוץ מדיונים, מה אני יכול לעשות?

רם בן ברק: אני יכול ללכת לשמור?

רם בן ברק: דרך אגב, כשהבת שלי הייתה בצבא היא הייתה בשמירת יישובים ביהודה ושומרון.

רם בן ברק: מכיוון שאני מכיר את הבת שלי היטב ומכיר גם את ההכשרה הצבאית שהיא עברה הלכתי ללילה הראשון שהיא הייתה צריכה לשמור על היישוב – לא אגיד את שמו עכשיו, איזה ארבעה קראוונים שהיו תקועים על הגבעה, ואז אמרתי לה – או.

רם בן ברק: קיי, בואי תעשי אתי את הסיור לפי ההנחיות שקיבלת.

רם בן ברק: ההנחיות שהיא קיבלה – זה היה יישוב ללא גדר – ללכת מעמוד תאורה לעמוד תאורה ובכל עמוד תאורה כזה לעמוד כמה דקות, ככה לסייר במהלך הלילה.

רם בן ברק: אז כמובן שאני אמרתי לה להפר פקודה ולא ללכת מעמוד תאורה לעמוד תאורה אלא לתפוס עמדת תצפית שרואה את כל היישוב מלמעלה, ולדווח משם על כל דבר חשוד שהיא ראתה.

רם בן ברק: בטח לא לעמוד כברווז במטווח.

אורית סטרוק: איזה אבא מתוק, אחראי.

רם בן ברק: למה אני אומר את זה?

רם בן ברק: כי הייתה גם היום בעיתון כתבה על החיילים שיושבים על קו התפר עם כיסאות פלסטיק, ואני לא בטוח שזו התפיסה הנכונה להפעלת הכוח בקו התפר וצריך לתת את הדעת איך אפשר לעשות את זה בצורה יותר טובה.

רם בן ברק: אני לא רוצה לתת לאף אחד רעיונות לראש – כן?

רם בן ברק: שלא יבוא מפגע עם נשק מהצד השני של הגדר ופשוט יירה בהם.

רם בן ברק: אז גם על זה צריך לתת את הדעת.

רם בן ברק: עכשיו, לענייננו – מה קורה עם היישובים האלה?

אילון פרץ: אדוני היושב-ראש, אחד, התקדמנו מאוד בעבודת המטה כדי להעביר את הסוגיות המשאביות שדיברנו עליהן מקודם.

אילון פרץ: לשאלתך הממוקדת על שומר בשער – לא בכלל היישובים, יש שומר בשער שמשלמים לו.

אילון פרץ: זה היה המצב גם לפני הדיון.

רם בן ברק: מי משלם לו?

רם בן ברק: צה"ל שילם לו עד לא מזמן.

אילון פרץ: לא, לא נכון.

אילון פרץ: היה יישוב אחד שבו היו שני שומרים וממנו ירד השומר, בעוד שבשאר היישובים לא היה כזה.

אילון פרץ: דיברנו על זה גם בדיונים הקודמים.

אילון פרץ: ישנם קריטריונים מאוד ברורים מתי פיקוד מרכז משלם לשומר בשכר.

אילון פרץ: זה קורה ביישובים שהם קטנים והיישוב עצמו, כלכלית, לא מסוגל לעמוד בתשלום.

אילון פרץ: זה לא המקרה ביישובי עוטף ירושלים.

אילון פרץ: לכן אם רואה לנכון היישוב או מי שאחראי טריטוריאלית על השטח לשים שומר-מאבטח בש.ג.

אילון פרץ: יכולים לעשות את זה, אבל זה לא סטנדרט, זה לא בתוך הסטנדרט.

אילון פרץ: לכן השאלה היא לא האם יש שומר בשער או לא.

אילון פרץ: הסיפור פה הוא סיום עבודת המטה כמה שיותר מהר, העברת המשאבים כדי שגם תחושת הביטחון ותחושת הביטחון של יישובי העוטף יהיו מלאים.

ישראל הירש: זה נכון, אבל מה שקרה – שאתם הורדתם את השמירה לפני שמג"ב קיבל את האחריות.

ישראל הירש: אנחנו מכירים את הסוגיה הזאת ויש לי גם deja vu.

ישראל הירש: קידמנו בברכה את חבר הכנסת רם בן ברק שביקש אצלנו.

ישראל הירש: אנחנו בסוגיה של נטישת עמדת שמירה בלי קבלת אחריות למישהו אחר.

ישראל הירש: אין לי מי שיכול לחתום על נשקים, אין לי מי שחותם על תיק הגנת היישוב.

ישראל הירש: זאת הסוגיה המרכזית כאן.

ישראל הירש: לתקן אותך – יש הרבה יישובים עם תקנים, אבל לא נפתח פה את הדיון.

אילון פרץ: אז רק כדי שהעובדות תהיינה מדויקות – האחריות ליישובי עוטף ירושלים עברה ב-2006.

אילון פרץ: עבודת המטה בסוגית מטה הביטחון – שער, פנס, גדר – היא הסוגיה שלא הסתיימה מאז 2006.

אילון פרץ: בסוגיית האחריות לא הייתה דילמה, לדעתי גם מג"ב אומרים את זה.

אילון פרץ: זה שטח טריטוריאלי שלהם.

אילון פרץ: נאמר פה גם בוועדות הקודמות, לשאלתך.

אמיר כהן: אני אחזור שוב – ברמה הטקטית, אופרטיבית אנחנו יודעים לתת מענה באמצעות יחידות עתודה שיידעו להגיע בקרות אירוע.

אמיר כהן: אנחנו יודעים לתת שם את המענה הראשוני.

אמיר כהן: אנחנו יודעים גם כרגע לסדר את כיתות הכוננות.

אמיר כהן: אבל מבלי להעביר את המשאבים הנדרשים באופן מלא מקצה לקצה, כמו שהיישובים האלה היו רגילים אליהם עד לא מזמן – לא נוכל לתת שם את המיגון שאנחנו רוצים לתת, צריכים לתת ושראוי לתת להם.

רם בן ברק: והמשאבים האלה היו עד לא מזמן בצה"ל?

אילון פרץ: אני חושב שכדאי ללכת לסיכום דיון מל"ל האחרון, הוא יסדר איפה אנחנו נמצאים בעבודת המטה.

אילון פרץ: בסיכום הדיון בראשותה של טליה סוכם על מה הסכום שצה"ל יעביר למשטרת ישראל.

אילון פרץ: בנוסף סוכם שכל אותן סוגיות שבמשטרה הן מתוקצבות באופן אחר והן אלה שמייצרים את הפער – דיברנו לדוגמה על סוגיית הרבש"צים, רבש"צ בצה"ל – 160 אלף, במשטרה – סדר גודל של 400 - ושכל הסוגיות שהן מעבר למה שצה"ל משקיע היום יסוכמו בין משרד בט"פ למשרד האוצר.

אילון פרץ: סטטוס לגבי זה ייתכן ו - - -

עמיחי סגל: זה הסיכום.

עמיחי סגל: עוד אין סגירה בין משרד האוצר לבין משרד הבט"פ.

עמיחי סגל: אבל צריך להגיד שכל מה שאמר אילון פרץ מדויק.

עמיחי סגל: מה שהיה נשאר, לא נלקח שום דבר, והוא מועבר.

רם בן ברק: אבל תראה, זה קצת מביך.

רם בן ברק: מדובר על ביטחון ועל דברים שמסכימים עליהם ומדיון לדיון אומרים לי– עבודת המטה עוד לא הושלמה.

רם בן ברק: תגמרו את עבודת המטה.

רם בן ברק: מה צריך לקרות כדי שעבודת המטה תושלם?

ישראל הירש: למה אתה אומר שלא נלקח?

ישראל הירש: נלקחו מהיישוב אלון עמדת אזרוח, מכפר אדומים עמדת אזרוח, מקידר.

עמיחי סגל: התשובות שלי היו תשובות מדויקות גם לגבי השומרים.

עמיחי סגל: אני יכול להגדיל לך את זה מניסיוני בעבר מגזרות אחרות לגמרי, כמו 669.

עמיחי סגל: כך שהתשובה היא מדויקת.

עמיחי סגל: לכן הדברים האלה בשלבי סיום.

עמיחי סגל: הסיפור שבעיקר נשאר הוא הסיפור התקציבי, בפערים שבין הרכב שמתוקנן על ידי צה"ל והרכב ש - - -

משה טור פז: על כמה כסף מדובר?

עמיחי סגל: אני לא יודע להגיד את הסכום המדויק, אבל זה לא הרבה כסף.

עמיחי סגל: זה 11 יישובים.

רם בן ברק: אז למה זה לא נסגר?

ישראל הירש: איך יכול להיות שחצי שנה, ואף אחד לא יודע להגיד כמה כסף יש פה?

ישראל הירש: סליחה, איזו עבודת מטה יש פה?

משה טור פז: נכון, והאחריות שעוברת ב-2006 ואנחנו ב-2022, וזה לא נגמר.

משה טור פז: זה לא הגיוני.

ישראל הירש: עוד לא יודעים לתת את המספר?

ישראל הירש: אני הייתי מפטר עובד שלי ככה, סליחה.

רם בן ברק: אני לא רוצה להפוך את זה לדיון של שוק – אין ספק שכשוועדת החוץ והביטחון כבר מקיימת שני דיונים על הנושא הזה, ושהמל"ל מתעסק עם זה לפחות חודשיים, טליה עובדת בזה, אני לא יודע מי עוד.

רם בן ברק: וכשיודעים שיש דיון היום – בסופו של דבר אני שלחתי מכתב לשר הביטחון ולמל"ל עם נקודות שצריך לסכם.

רם בן ברק: לא יכול להיות שיגידו שעדיין יש עבודת מטה.

רם בן ברק: זה קצת מביך, עם כל הכבוד.

רם בן ברק: מתי עבודת המטה הזאת תסתיים, אני יכול לדעת?

רם בן ברק: מה זאת עבודת מטה?

רם בן ברק: זה כשיושבים נציגים של האוצר, המשטרה וכולם –מקיימים דיון, בסופו של דבר מקבלים החלטה, חותמים והולכים לבצע.

רם בן ברק: זו עבודת המטה.

רם בן ברק: אז לא עשו דיון עד היום – אם עבודת המטה לא נגמרה.

רם בן ברק: אז אני מבקש שעד שבועיים מהיום – זה זמן די והותר כדי לגמור עבודת מטה כשהכול כבר סוכם.

רם בן ברק: מה התאריך שבועיים מהיום?

רם בן ברק: 24 למאי – אני מבקש לקבוע חצי שעה של חיתוך מצב ביישובי עוטף ירושלים, ושיהיה סיכום, והדבר הזה בא לידי ביטוי.

רם בן ברק: ואתם יודעים עכשיו שיש לכם שבועיים לסיים את עבודת המטה, ולסכם.

רם בן ברק: שלא נגיד אחרי זה כמו על הרבה מקרים שקרו בזמן האחרון – שידענו שזה הולך לקרות ולא עשינו מספיק.

משה טור פז: ראינו מה איש צוות כוננות מיומן ומאומן יכול לעשות.

משה טור פז: רק אתמול.

רם בן ברק: אז אני דורש שתוך שבועיים יהיה סיכום.

רם בן ברק: נמאס לי כבר מה "לא יכול להגיד", ועבודת מטה, ועוד עבודת מטה.

רם בן ברק: די, חלאס.

רם בן ברק: יש כאן מג"ב, יש כאן צבא – הם יודעים לדבר ביניהם.

רם בן ברק: יש את משרד האוצר.

רם בן ברק: אתם אחראיים על הדירקטיבה שתיושם בשטח.

רם בן ברק: אנחנו נתנו לכם די זמן והותר ואני רוצה שתוך שבועיים זה יסוכם.

רם בן ברק: נקיים דיון ב- 24 לחודש, כדאי שתבואו עם תשובות.

רם בן ברק: בסוף, אתה יודע, גם אנחנו יודעים לעשות סנקציות.

ישראל הירש: אדוני היושב-ראש, משפט אחד לסיום – תודה רבה על העבודה הזאת.

ישראל הירש: אם זה לא ברור, אז שזה יהיה בפרוטוקול: היישובים היום בעוטף ירושלים פרוצים.

ישראל הירש: מי שחושב שבתקופה הזאת אפשר להמשיך את המצב הזה ולהתנער סביב עבודת מטה, תקנים וכל מיני סיפורי סבתא – אני חושב שזה ממש חוסר אחריות.

ישראל הירש: העול עכשיו הוא עלינו.

ישראל הירש: ראינו מה קורה ביישובים, ראינו מה קורה בש.ג.

ישראל הירש: שומר לא מיומן ולא חמוש – אני לא יודע איך כל כוחות הביטחון עם כל שיתוף הפעולה המדהים שיש לנו אתם יכולים לישון עם זה טוב בלילה.

ישראל הירש: הייתי שמח לתשובות.

רם בן ברק: אז זה הסיכום.

רם בן ברק: אני רק אחדד את זה לטובת חברתי, יושבת-ראש הוועדה לביטחון הפנים.

רם בן ברק: דיברנו על הסיפור של עוטף ירושלים והסתבר שעבודת המטה עדיין לא נגמרה.

רם בן ברק: לכן הנחיתי שבעוד שבועיים מהיום יהיה כאן חיתוך מצב, ועד אז אני מבקש שהדבר הזה יושלם.

הוועדה לביטחון פנים): אבל היה סיור ב - - -

רם בן ברק: היה, אבל לא עשו דבר.

הוועדה לביטחון פנים): יש אבל משהו?

הוועדה לביטחון פנים): משהו קרה?

משה טור פז: יש עבודת מטה.

סימון דוידסון: יש משהו – הביאו את מג"ב לחתום על התקנים, ואז, ברגע שחתמו על התקנים אז אמרו – נוריד עכשיו את הכול, אפשר להוריד את הרגל מהגז, לא צריך להעביר להם את התקציבים.

סימון דוידסון: אנחנו מבקשים להעביר את התקציב ולעשות את זה כמו שצריך.

סימון דוידסון: ואנחנו מבקשים שמירה ביישוב.

סימון דוידסון: אנחנו לא יכולים לחמש שומר – אנחנו כאזרחים, לחמש אדם ולשים אותו בשער ולהגיד לו לשמור.

סימון דוידסון: אני לא חברת שמירה, לא צה"ל ולא משטרה.

הוועדה לביטחון פנים): האם לכיתות הכוננות יש נשק?

סימון דוידסון: הנשק עדיין צבאי.

סימון דוידסון: אין לנו איפה לאפס אותם במטווח.

קריאות: - - -

סימון דוידסון: הם לא התאמנו חמש שנים.

סימון דוידסון: אין לנו בן אדם מיומן בש.ג שיכול לפתור אירוע.

סימון דוידסון: אין לנו בן אדם כזה.

סימון דוידסון: אם חס וחלילה יש אירוע ביישוב – אין מי שיכול לפתור את זה.

רם בן ברק: אבל בכניסה ליישוב אמורה להיות חברת אבטחה כרגע, לא?

סימון דוידסון: אין חברת אבטחה ביישוב.

סימון דוידסון: אנחנו לא יכולים לממן חברת אבטחה ואנחנו בעצמנו לא יכולים לתת לאזרח נשק ולהגיד לו – תשמור.

סימון דוידסון: אם חס וחלילה האזרח ישתמש בנשק – אחריות של מי זה?

סימון דוידסון: אני לא יכול לתת לבן אדם נשק ולהגיד לו – תעלה למעלה.

סימון דוידסון: אני לא צבא ולא משטרה.

הוועדה לביטחון פנים): אבל הצבא הבטיח לנו אז שהם יתאמנו.

סימון דוידסון: הם לא התאמנו.

הוועדה לביטחון פנים): אילון, אתה מכיר את זה?

הוועדה לביטחון פנים): שיתאמנו כיתות הכוננות.

אילון פרץ: אנחנו התחייבנו שנסייע למג"ב במתקן אימונים, בגיוס האנשים, כולל בתחמושת אם יש פער, לאימוני ההקמה הראשונים, ואם יש צורך – רמ"ד פיקוד מרכז גם הבטיח סיוע בימ"מ לאימון הראשון בלבד.

אילון פרץ: אבל מכאן ועד שאנחנו נביא בכוח את האנשים לאימון, זה לא מרחב האחריות שלנו.

אילון פרץ: מה שראש אמ"ץ התחייב ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, אחד לאחד עמדנו בהבטחות, כולל סוגית הנשקים.

אילון פרץ: לכן גם לא לקחנו את הנשים מהיישובים, כולל סיוע באימון כיתת כוננות, באימוני הקמה, אצלנו במתקנים שלנו.

אילון פרץ: לדעתי גם סיכמנו על אימון ראשון כזה ב-30 במאי, ולכן - - -

אמיר כהן: אני אשלים את הדברים.

אמיר כהן: בסוף, מרכיבי ביטחון זה תפיסה הוליסטית.

אמיר כהן: זה לא לעשות מטווח וזה לא לשים איזו גדר או חיישן.

אמיר כהן: יש פה אירוע מורכב שאנחנו מתייחסים אליו ברצינות, גם בגלל כובד החשיבות של מתן הביטחון לתושבים ולכן אי אפשר לפתור את זה באמצעות נשק, מטווח, עשרה כדורים או יום מילואים אחד.

אמיר כהן: צריך להסדיר את מעבר האחריות מצה"ל למשמר הגבול משטרת ישראל לעוטף ירושלים.

אמיר כהן: מכאן אנחנו יודעים לתת אבטחה וביטחון מלא – אנחנו עושים את זה בהרבה מאוד מקומות אחרים במדינת ישראל, כולל מרכיבי ביטחון, כולל מחסני נשק, כולל כיתות כוננות – שזה מבחינתנו השובר שוויון, וגם רבש"צ שיודע לאחוז בביטחון ביישוב.

אמיר כהן: הוא יודע להגיד לנו בביטחון מי נמצא, מתי, מתי אפשר להקפיץ את האנשים.

אמיר כהן: בלי זה כל הכבוד לכולם – אנחנו לא יכולים להתקדם.

אמיר כהן: ויש פה פערים.

אמיר כהן: אז אמרתי שיש פה התקדמות מאוד טובה, עשינו דיונים מול המל"ל, ישבנו מול המל"ל, ישבנו עם הגורמים הצבאיים.

אמיר כהן: יש פה פערים תקציביים בסוף.

אמיר כהן: בסוף, כל הסיפור הוא פער משאבי.

אמיר כהן: הוא לא פער מבצעי, לא פער תכנוני.

אמיר כהן: אנחנו יודעים בדיוק מה צריך לעשות, אנחנו נמצאים שם.

בן ארי: מה הפער התקציבי?

אמיר כהן: אנחנו מדברים על 25 מיליון שקל חד פעמי ועוד 12 מיליון שקל לשוטף.

אמיר כהן: יש מרחק בין מה שאנחנו מכירים ויודעים ובין מה שמסוכם או מה שהצד השני – מל"ל יחד עם הצבא שמים.

אמיר כהן: אבל אנחנו יודעים לגשר על זה.

אמיר כהן: לכן זה טיפה צריך לקחת עוד זמן.

אמיר כהן: הסיפור הנוסף שצריך לקחת אותו בחשבון הוא שבשנת התקציב הבאה צריך לשפות את משטרת ישראל במשאב הזה.

אמיר כהן: הוא לא יכול להיות מושת על משטרת ישראל.

אמיר כהן: לכן, כשאמרתי קודם שלא סיימנו את עבודת המטה - - -

רם בן ברק: אבל מה הפער בין מה שאתם רוצים לבין מה שצה"ל - - -

אמיר כהן: הוא בערך פי חמישה.

הוועדה לביטחון פנים): זה כלום.

הוועדה לביטחון פנים): מה זה 25 מיליון שקל?

הוועדה לביטחון פנים): עכשיו במירון האבטחה היא 25 מיליון, על ההר.

אמיר כהן: כשאנחנו אומרים "מרכיבי ביטחון" אדוני היושב-ראש, אנחנו מדברים גם על השומר השכיר, הוא חלק ממרכיבי הביטחון שלנו.

אמיר כהן: אנחנו מגדירים את היישוב בהתאם לרמת האיום.

אמיר כהן: אנחנו עושים הערכת מצב, אנחנו מגדירים מה רמת האיום שלו, מה החליפה שהוא צריך לקבל.

אמיר כהן: אנחנו יודעים לעשות את הכול, אבל לעשות את הכול בלי משאבים?

אמיר כהן: אז נחזור לעוד דיון בעוד שבועיים, בעוד חודש, בעוד שנה – ונתפלל כולנו שלא יקרה פה שום דבר.

אמיר כהן: אנחנו לא נדע לעשות את זה.

אבשלום חביב: שלום לכולם.

אבשלום חביב: שמי אבשלום חביב ואני קרוי על שם עולה הגרדום, איש האצ"ל אבשלום חביב.

אבשלום חביב: זה רק כדי שלא נשכח אותו.

אבשלום חביב: אני חושב שבדיבורים לא נשיג כלום.

אבשלום חביב: אני חושב שצודק מפקד מג"ב.

אבשלום חביב: אני ממושב ארבל בגליל התחתון.

אבשלום חביב: אני חושב שקודם כל מה שעשית בהתחלה – צריך לקצוב זמן לדברים, איך עושים ומה עושים בתוך פרק זמן מסוים.

אבשלום חביב: מג"ב או צה"ל או משטרת ישראל זה לא איזה הוקוס פוקוס שברגע אחד יכולים להוציא עוד 20 לוחמים ליישוב.

אבשלום חביב: צריך כוח אדם, תקציבים ודברים אחרים.

אבשלום חביב: אבל במצב הנתון של היום, כל יום שעובר – מחר נגיד למה לא עשינו את הצעד הראשון.

אבשלום חביב: קודם כל – בכל יישוב יש אנשים עם נשק בכיתות הכוננות.

אבשלום חביב: אז יעשו יום אחד כרגע במצב חירום, תושבי היישובים.

אבשלום חביב: עם כל הכאב אי אפשר להשית הכול על צה"ל, משטרה וכוחות הביטחון – הם מתוחים כבר עד קצה היכולת שלהם, ואני מכיר את זה מבפנים.

אבשלום חביב: צריך היום לגבות את כוחות הכוננות.

אבשלום חביב: אז יוסיפו עוד אדם אחד ליישוב – זה עוד אפשרי, אבל אי אפשר שלכל יישוב ייתנו כוחות בלי סוף.

אבשלום חביב: התושבים צריכים לעזור כרגע בנטל עד שימצאו את הדרך הנכונה לטפל בזה, אבל חשוב לקצוב זמן מה עושים ואיך עושים ומתי.

אבשלום חביב: שלא נבוא לעוד ישיבה ועוד ישיבה וזה יימשך.

ישראל פרוש: שלום לכולם.

ישראל פרוש: יכול להיות שאני טוחן זמן, ואין לי עכשיו עודף זמן כי אני מתעסק עכשיו בכל מה שקורה בעיר אלעד.

ישראל פרוש: נכון שנרצחו רק שניים.

ישראל פרוש: הילדים שלהם ראו את כל מה שקרה, ועוד אלפי ילדים בבתים ובפארק ראו איך עורפים ראשים.

ישראל פרוש: זה תיק שצריך להתמודד אתו מחר, בעוד יומיים.

ישראל פרוש: אנחנו עיר סוציואקונומית 2.

ישראל פרוש: אבל החלטתי לעזוב הכול ולבוא לפה כדי לומר לכם משפט: העיר אלעד הוקמה בין 1990 ל-1994, ככה סיפרו לנו.

ישראל פרוש: אנחנו מאמינים במדינת ישראל ומאמינים במקצוע.

ישראל פרוש: עשו לנו גדר כי אמרו לנו שאנחנו צמודי-קו.

ישראל פרוש: לפני עשר שנים כנראה במשחק הכיסאות או משחק הכספים במדינת ישראל החליטו שכדאי לא לתקצב אותנו יותר.

ישראל פרוש: הפסיקו לנו את תקצוב אחזקת הגדר ומרכיבי הביטחון.

ישראל פרוש: אני איש חוק.

ישראל פרוש: קצת אחרי זה נבחרתי להיות ראש עיר.

ישראל פרוש: ביקשתי, יש לי עשרות מכתבים שאני פונה למשרד הביטחון, למשטרה, לכב"א, ואני אומר להם: כבר הקמתם את הדבר הזה – למה אתם מבטלים?

ישראל פרוש: אני צמוד יערות, זה קטסטרופה, עיר ש-60% ממנה היא ילדים.

ישראל פרוש: יש לי עשרות אלפי ילדים שיוצאים לשם.

ישראל פרוש: יש שם שטח אש, למעלה מ-10 ילדים נפצעו בפגיעות – שהם לא חזרו עוד להיות ילדים רגילים בגלל פגזים, נפצים או אימונים שהצבא עושה שם.

ישראל פרוש: משרד הביטחון בדקה מסוימת העדיף לוותר על השטח.

ישראל פרוש: אבל הירוקים אומרים שיש שם בעלי חיים.

ישראל פרוש: גם המשטרה, גם כיבוי אש – כל הגורמים הזהירו שיהיה שם אסון.

ישראל פרוש: ואסונות קורים – לפעמים הולכת רגל לילד, לפעמים יד, לפעמים ילד נפצע לשנה, מאבד את ה - - - כל מה שאני אומר – הכול כתוב.

ישראל פרוש: בדקה מסוימת משרד הביטחון אומר לי – אני מוכן לתקצב אותך אבל אין שם אישורים.

ישראל פרוש: פנינו לרמ"י, קיבלנו את האישורים.

ישראל פרוש: עד היום יש לי הרבה מאוד ניירת.

ישראל פרוש: ממשלות מתחלפות, אנשים נרצחים.

ישראל פרוש: אני בתוך הקו הירוק.

ישראל פרוש: כששאלו אותי פעם – כי הייתי עיר גרעונית – מה אני רוצה, אמרתי: שתוציאו אותי מהקו הירוק, כי אני עיר סוציואקונומית 2, במרכז הארץ, תקצוב אני לא מקבל.

ישראל פרוש: אני לא נקרא פריפריה.

ישראל פרוש: אני לא יודע להחזיק שמירה.

ישראל פרוש: אני לא יודעת לתחזק את המקום.

ישראל פרוש: התוצאה של כך שכולנו ראינו.

ישראל פרוש: זאת לא פעם ראשונה.

ישראל פרוש: מוצאים אצלנו כל יום שב"חים.

ישראל פרוש: אני לא יודע להתמודד –מה זה לא יודע?

ישראל פרוש: אנחנו רצים אחריהם.

ישראל פרוש: יש אצלנו שיטור עירוני נפלא.

ישראל פרוש: אנחנו עובדים עם המשטרה באמת באופן מעולה.

ישראל פרוש: אתה לא יכול לעשות כלום.

ישראל פרוש: ילדים פוחדים מהצל של עצמם, ואני שואל פה בחדר.

ישראל פרוש: אני לא מדבר גם על מיליון שקל – עיר של 60 אלף תושבים, שמדינת ישראל רוצה להרחיב אותה עכשיו ל-100 אלף תושבים, כשיש לנו גדר והיא פרוצה, שאני כעיר סוציואקונומית 2 לא יודע להתמודד שם ולא יודע לתעדף את זה, כשאני עיר חמישית בגודלה בבריאות הנפש, עיר במצב לא פשוט, ואני שמח שאני ראש עיר שם ועושה את השליחות בצורה נאמנה.

ישראל פרוש: אז לפעמים תגידו – אה, החרדים האלה.

ישראל פרוש: לפעמים תמצאו – איך אמרת לפני שנייה?

ישראל פרוש: 50 וכמה מיליון למירון - - -

הוועדה לביטחון פנים): לא, לא אמרתי.

ישראל פרוש: לידינו היו עכשיו אירועים אחרים שעלו למעלה מ-100 מיליון.

ישראל פרוש: מירון זה גם סיפור אבל אני לא נכנס כרגע לזה.

ישראל פרוש: אני נכנס לאירוע של שלושת הנרצחים.

ישראל פרוש: כשהיה האירוע של שלושת הנרצחים היה בשעתו ראש הממשלה, הגיעו כל אנשי הביטחון.

ישראל פרוש: יש שם ציבור שהציבור הזה הוא ציבור עם חרדות.

ישראל פרוש: כמעט כל פיגוע שחווה מדינת ישראל – אנחנו מקריבים נציג שם.

ישראל פרוש: תעקבו אחרי מה שאני אומר לכם.

ישראל פרוש: בכל מקום, בכל פינה – אלעד שמה את הבן אדם.

ישראל פרוש: בשבוע האחרון סיימתי אירוע שאנחנו בדיוק מאיפה המחבלים הגיעו, ולאן המחבלים הלכו ובאיזו קלות זה קרה.

ישראל פרוש: אני אומר פה: זו היא התרעה אחרונה.

ישראל פרוש: אני מוכן.

ישראל פרוש: הקמנו כיתת כוננות, עשינו את כל מה שאנחנו יכולים, אנחנו עושים מעבר למה שיכולים.

ישראל פרוש: אני מתחנן אליכם פה בחדר" המחבלים האלה הלכו ליערות.

ישראל פרוש: הם התחבאו ביערות.

ישראל פרוש: אם אני לא יודע לקבל את העזרה ממדינת ישראל כשאני הרגולטור שלכם, אני עובד שלכם – אם אני לא יודע לקבל את הדבר הקטן הזה – אני בלי נדר בשבוע הבא קורא לקבלן גידור, קבלן ברזל, מפרק את כל הגדר ומוציא את האחריות ממני.

ישראל פרוש: ברשותך, יושב-ראש הוועדה, אמסור לך את כל הניירת, כולל אזהרות של משטרה, של כיבוי אש, של משרד הביטחון – שכולם אומרים שהולך להיות שם אסון במקום.

ישראל פרוש: אני מתמודד עם תושבים שצועקים, יורקים לי אולי בפנים, אני מקבל את זה באהבה כי הם אחים שלי.

ישראל פרוש: בסוף ילדים לא ישנים בלילות.

ישראל פרוש: בסוף, לא יכול להיות שיש עיר בתוך שטחי מדינת ישראל שבגלל חוסר בכמה גרושים הודיעו שמורידים את הגדר ואף אחד אפילו לא יודע מה עושים מחר בבוקר, איך מתמודדים מחר בבוקר.

ישראל פרוש: ותרשמו את מה שאני אומר לכם: אני הולך לפרק את הגדר כי המדינה שלנו לא יודעת בין יד ימין ליד שמאל זאת לא הממשלה הזאת.

ישראל פרוש: אני מאשים גם את הממשלה הקודמת.

ישראל פרוש: אם לא נתפוס את העסק לידיים – הכתובת נמצאת על הקיר.

ישראל פרוש: אבל אם אתם החלטתם שככה זה צריך להיראות - דינא דמלכותא דינא, גם אם היא נחסית.

בני פרץ: כבודו, אני גם מבקש - - - אני גר בשכונת תפר - -

הוועדה לביטחון פנים): לא, ממש לא.

הוועדה לביטחון פנים): אתה לא מפריע.

בני פרץ: גברתי, אני גר בשכונת תפר – ארמון הנציב.

בני פרץ: גם אני חבר - - -מגיע לי להגיד על מה שאנחנו עוברים בשכונה שלנו.

הוועדה לביטחון פנים): לא, לא.

הוועדה לביטחון פנים): חבר הכנסת משה טור פז, בבקשה.

משה טור פז: אני שומע את דבריו של ראש העיר אלעד ואני חושב שאלה באמת דברים נכוחים.

משה טור פז: יש כאן שתי משימות שהן לא סותרות.

משה טור פז: הראשונה, וגם דיברנו על זה בישיבת ועדת החוץ והביטחון בבוקר – זה להוביל את שינוי המגמה של מדינת ישראל מלפני 17 שנה שהושלמה 2/3 הגדר – ובעצם שתהיה גדר שלמה.

משה טור פז: ואמרתי בבוקר ואגיד שוב: גם שכניי בגוש עציון התנגדו להשלמת הגדר, גם עכשיו יש עדיין אנשים בהתיישבות שמתנגדים לזה.

משה טור פז: אני חושב שזאת הייתה טעות אז וזאת טעות גם היום.

משה טור פז: אין סתירה, ולא יכולה להיות סתירה בין שמירה על ההתיישבות ביהודה ושומרון לבין השלמת גדר שתיתן מענה לחדירה של אנשים.

משה טור פז: לנו סביב ליישוב יש גדר טובה, אנחנו שומרים עליה בעצמנו, דרך אגב, ומרכיבי הביטחון שלנו הם ברובם במימון עצמי.

משה טור פז: יש גם עזרה של משרד הביטחון, אבל את הרוב לוקחים עליהם התושבים.

משה טור פז: גם הייתי ממליץ לך, ראש העיר פרוש – יושב משמאלך אחד מאנשי "השומר החדש".

משה טור פז: ואני אומר לך – לא שזה מייתר את מה שאמרת, כי תפקיד המדינה – אתה יודע, אלמלא אימת מלכות, אנחנו צריכים את אימת המלכות, והמלכות צריכה גם לעבוד.

משה טור פז: אבל אני גם אומר:

משה טור פז: אם אין אני לי – מי לי, ואני מציע לכם לבחון הצטרפות לאחד הארגונים בסגנון "השומר החדש" או אחרים, יש עוד ארגונים, וגם להגדיל את השמירה העצמית כי באמת זה נדרש.

משה טור פז: ואני אגיד לך עוד משהו בתור אדם שמאבטח את הפרדסים של היישוב שלו – כי מה לעשות, הוא רוצה לשמור והצבא לא יכול לעשות הכול בשבילנו, שאין כמו שאנשים שומרים גם על עצמם.

משה טור פז: לצבא ולמשטרה יש תפקיד אדיר, הם האחראים, אבל אני אומר לך: אני מעודד אותך, לא למצלמות ולא לפוליטיקה – אמיתי.

משה טור פז: כשאנשים שומרים על עצמם זאת התוספת הכי טובה לביטחון.

ישראל פרוש: ראשית – הם פנו אלי, שתיים – הוא ניגש אלי עכשיו, שלוש – אני רוצה לומר לך: הקמתי שיטור עירוני.

ישראל פרוש: העיר החרדית היחידה – על אף היותנו סוציו אקונומי 2, אני רק אומר לך משפט: אני, מ-2014 רודף אחרי כל פקיד או פקידה פה במדינת ישראל.

ישראל פרוש: מה שקורה בשבוע הבא – הרי אני רוצה להרחיב את העיר, יש חוסר בדיור למגזר החרדי.

ישראל פרוש: אני בא ואומר: בואו נרחיב את העיר, עד נחשונים, לצד השני.

ישראל פרוש: אומרים לי הירוקים, הצבועים – בשבוע הבא יבוא קבלן גידור ויוריד את הגדר.

ישראל פרוש: עוד שבועיים אני אביא טרקטורים ואוריד את כל מטעי האבוקדו, קורא לזה על שם הנרצחים.

ישראל פרוש: אנחנו נשמח לבנות עוד 100 אלף יחידות דיור למגזר החרדי אם למדינת ישראל לא אכפת מאתנו.

רם בן ברק: אף אחד לא ייקח את החוק לידיים, אדוני.

רם בן ברק: גם לא את.

ישראל פרוש: מדינת ישראל צריכה לקחת את החוק אליה לידיים.

הוועדה לביטחון פנים): אתה, ראש העיר, גובה אגרת שמירה באלעד?

ישראל פרוש: אני רוצה להגיד לך שגבינו אגרת שמירה, עברנו בית משפט - - -

הוועדה לביטחון פנים): למה?

ישראל פרוש: תבדקו את מה שאני אומר.

ישראל פרוש: לפני כמה שנים זה היה.

הוועדה לביטחון פנים): גביתם והפסקתם?

קריאה: ב-2013 הפסקנו.

הוועדה לביטחון פנים): או.

הוועדה לביטחון פנים): קיי, אז שתדעו שאגרת השמירה עברה כאן כהוראת קבע, ואתם יכולים לגבות, כמו כל שאר הרשויות במדינת ישראל.

קריאה: אנחנו יודעים, אבל אנחנו לא רוצים להעמיס על התושבים עוד דברים ש - - -

הוועדה לביטחון פנים): אתם לא גובים בכלל?

הוועדה לביטחון פנים): אפס?

קריאה: כיום אנחנו לא גובים בכלל, מתוך מטרה לא להעמיס על התושבים.

הוועדה לביטחון פנים): זה לא עניין של להעמיס.

הוועדה לביטחון פנים): זה צורך בסיסי של כמעט כל אזרח - - -

ישראל פרוש: אני רוצה לדעת משהו אחד – אם אני עיר שאני צורך את הדבר הזה אני מוכן לשבת אתכם.

ישראל פרוש: תדעו שיש לנו כיתות כוננות, יש לנו סיירות, יש לנו שיטור עירוני, גם עברנו קורונה.

ישראל פרוש: אין עוד עיר, ובפרט חרדית – שעובדת בשיתוף פעולה כזה בין פיקוד העורף, משטרה, כוחות הביטחון ואתנו.

ישראל פרוש: אני חייב לומר לכם שגם התרשמתי ממפכ"ל המשטרה שמרגע החטיפה – כשבאתי, דרך אגב, לא היו שוטרים.

ישראל פרוש: היו מוקדים.

ישראל פרוש: חצי שעה אחרי האירוע מפכ"ל המשטרה התיישב שם ועד לדקת מציאת המחבלים, כשהייתי בשטח, הוא לא עזב את המקום.

ישראל פרוש: הכול בסדר.

ישראל פרוש: אני רק בא ואומר משפט: אנחנו מדינה אחת, ואנחנו רגולטור אחד.

ישראל פרוש: אם החלטנו שצריכים יערות – welcome, אני אתכם.

ישראל פרוש: אם החלטנו שאנחנו לא צריכים לגדר – בואו נוריד גדר.

ישראל פרוש: אם החלטנו שצריכים שמירה – בואו נקבל יחד החלטה.

ישראל פרוש: השלטון המקומי הוא חלק מהשלטון המרכזי.

ישראל פרוש: לא מדברים אחד עם השני.

ישראל פרוש: אני יכול להעביר לכם את הניירת – מפקד משטרה כותב: זה הולך להיות אסון – תגדרו.

הוועדה לביטחון פנים): שתי הוועדות האלה מהיום שנכנסנו לתפקיד – כל מה שאנחנו עושים, רם בן ברק ואני – זה סיורים בקו התפר.

הוועדה לביטחון פנים): אין גדר פרוצה ממטה יהודה, מנשה – שלא הסתובבנו וראינו בעינינו.

הוועדה לביטחון פנים): אתה משכנע את המשוכנעים.

הוועדה לביטחון פנים): אני דיברתי על אגרת שמירה כי אישרנו בוועדה שלי אגרת שמירה קבועה.

הוועדה לביטחון פנים): גם יישובים עם סוציואקונומי 2-1 גובים.

הוועדה לביטחון פנים): אני מציעה כבר להתחיל את התהליך הזה, אבל בלי קשר – נסייע לך.

הוועדה לביטחון פנים): ומה שחבר הכנסת רם בן ברק אמר – שאנחנו לא רוצים שתיקח את החוק לידיים, אנחנו רוצים לסייע לך, זאת המטרה.

הוועדה לביטחון פנים): ואתה לא מפתיע אותי לגבי המפכ"ל כי הוא נמצא בכל זירת אירוע, ונשאר שם עד מציאת - - -

ישראל פרוש: אותו מפכ"ל שהקים לי - - -שלושת הנערים, היה לי הרבה נוער מתמודד.

ישראל פרוש: יום אחד הוא בא עם פלוגה והקים לי שם גן חי.

ישראל פרוש: ואז הוא אמר לי: ברוסיה יש חוק שאם נותנים לך הוראה, אל תבצע, כי בסוף תגיע הוראה אחרת – אני אתכם.

ישראל פרוש: אני אעביר לך את הניירת מ-2014, שום דבר לא זז.

רם בן ברק: יש כאן מספר סוגיות.

רם בן ברק: הדיון לא היה אמור להיות על אלעד, אבל טוב שהגעת.

רם בן ברק: סוגיה אחת שיש זה שאתה צמוד מרחב תפר והפסיקו לתקצב לך את החזקת הגדר.

רם בן ברק: אתה טוען, ולדעתי בצדק – שאם יש גדר צריך לתחזק אותה.

רם בן ברק: סוגייה שנייה שלא קשורה לוועדה הזאת – ואני לא מתווכח אתך, זה הרחבת אלעד והשטחים שאתה רוצה להתרחב אליהם.

רם בן ברק: זה לא המקום לדון, זה לא קשור אלינו.

רם בן ברק: אל תעקור שום מטע אבוקדו, גם החקלאות חשובה.

ישראל פרוש: אבל אני לא אתן למחבלים לבנות שם בתים.

רם בן ברק: אל תיתן למחבלים לבנות שם בתים.

ישראל פרוש: כי לא תפסו אותם שלושה ימים בגלל הסיפור הזה.

רם בן ברק: לגבי הסוגיה של הגדר – הוועדה לביטחון הפנים תבדוק את זה ספציפית ותראה איך אפשר לסייע, אנחנו לא מתחמקים כאן מאחריות, אבל גם לא עובדים בשיטה של "אם לא תעשו ככה אני אעשה ככה" וכן הלאה, אנחנו נעזור לכל מי שצריך.

רם בן ברק: עכשיו אני רוצה להחזיר את הדיון לגביו התכנסנו.

רם בן ברק: לגבי עוטף ירושלים אנחנו מצפים שתוך שבועיים הדבר הזה ייסגר.

רם בן ברק: אם יש בעיה, אם אתם צריכים שאני אדבר עם האוצר - - - איפה נציג האוצר?

הוועדה לביטחון פנים): אמיר כהן הוא מפקד מג"ב רוצה 23 – למה צריך לחכות ל-23?

הוועדה לביטחון פנים): או 25 מיליון שהם הפער בין הצבא למשטרה.

הוועדה לביטחון פנים): למה צריך לחכות בכלל?

אביה פרון: על איזו סוגיה אנחנו מדברים?

אביה פרון: כדי שיהיה ברור.

רם בן ברק: אנחנו מדברים על עוטף ירושלים.

ישראל פרוש: אז עוטף ירושלים – צריך כל פעם להבדיל בין מרכיבי הביטחון שכמו הגדר שדובר עליה, ודברים כאלה, לבין דברים אחרים שאני שם שנייה בצד – מרכיבי הביטחון.

ישראל פרוש: בסופו של דבר, אם יש גדר תקינה צה"ל מעביר את האחריות למשטרה, האוצר הוא לא צד בזה.

ישראל פרוש: בסופו של דבר יש הגדרה של מה הם מרכיבי הביטחון, ומה צריך לעמוד בהם.

ישראל פרוש: אם הצבא עמד בהם הוא מעביר את זה למשטרה, ולא אמורה להיות בעיה.

הוועדה לביטחון פנים): לא, לא.

הוועדה לביטחון פנים): אבל זה לא עובד ככה.

רם בן ברק: אל תיתממו.

רם בן ברק: כשצה"ל מחזיק חיילים סדירים שעולים ל X, וזה עובר למג"ב, לאנשים שמקבלים משכורת הסכומים הם במקום 160 – 400 אלף שקל.

רם בן ברק: אל תיתממו.

רם בן ברק: מעבר האחריות בין צה"ל לבין משטרת ישראל הוא מעבר שצריך להיות בצדו תקציב שישלים את הפערים האלה.

רם בן ברק: לכן אנחנו רואים שהתקציב הוא 25 מיליון חד-פעמי ו-12 בשוטף.

רם בן ברק: שבו אתם יחד, תאתגרו אותם.

רם בן ברק: אם תראו שהם מדברים שטויות – תגידו להם את זה.

רם בן ברק: אם תראו שהם מדברים בהיגיון, תגידו להם – איך לא חשבנו על זה קודם, ותגיעו להסכמה.

רם בן ברק: תריבו, תכופפו ידיים אבל בסוף תגיעו להסכמה.

רם בן ברק: אבל תסכים אתי שלא יכול להיות מצב שאנחנו מפקירים אותם שבועות, והדבר הזה בגלל חוסר התאימות הזאת לא בא לידי פתרון.

רם בן ברק: אז אני מבקש – יש שבועיים עכשיו, אמרנו עד 24 לחודש.

רם בן ברק: שייקבעו כבר מעכשיו 5-4 ישיבות, בישיבה האחרונה תביאו סיכום שיהיה מקובל על כולם ויוצאים לדרך.

רם בן ברק: אחרת, מה יקרה?

רם בן ברק: נמשיך ככה?

הוועדה לביטחון פנים): זה לא שאתה פעם ראשונה נחשף לאירוע.

אביה פרון: לא, אני ממש לא נחשף לאירוע פעם ראשונה, וגם המשטרה וצה"ל לא נחשפים פעם ראשונה לאירוע.

אביה פרון: בסופו של דבר אנחנו נמצאים כרגע בכל דיוני התקציב, כמו שנאמר פה גם על ידכם – שני היו"רים של הוועדות, ברור שלמשטרה יש סדרי עדיפויות, והיא יודעת שיש לה את האחריות הזאת אז היא צריכה להגדיר –הנה, זה מה שזה עולה לי, ובואו נטפל בזה.

אביה פרון: הדיונים בשבועיים הקרובים לאו דווקא קשורים לנושא הזה.

אביה פרון: יש דיונים בכללי על כל צרכי המשטרה.

רם בן ברק: ואנחנו מדברים עכשיו ספציפית על הנושא הזה, ואני שומע בשמחה שכבר היו דיונים וכבר הגיעו להבנות, והמל"ל אומר שזה אוטוטו נפתר.

רם בן ברק: אז עוד שבועיים זה אמור להיפתר.

אביה פרון: אז אני שם את זה לשנייה, לכן אני אומר: יש דיוני תקציב למה שאמור להיות.

אביה פרון: מלבד זאת - - -

הוועדה לביטחון פנים): לא, זה לא קשור.

הוועדה לביטחון פנים): יש לך דיוני תקציב עם המשטרה, מה זה קשור?

הוועדה לביטחון פנים): המל"ל אמר לך שהוא מסוגל להביא את הכסף מהאוצר?

הוועדה לביטחון פנים): אתה הרי מכיר פה את הפער התקציבי הזה לא מהיום.

הוועדה לביטחון פנים): איך פותרים אותו?

עמיחי סגל: נאמר פה על ידי נציג משדר האוצר – יש פער, בין אם זה בתחום של התקציב במעבר מרבש"ץ למש"ק משטרתי, בין אם זה בסוג ה - - - שקולט.

עמיחי סגל: צריך גם בתוך משטרת ישראל את התעדוף.

עמיחי סגל: ובסוף – בשיח מול משרד האוצר.

רם בן ברק: איך זה נפתר?

אביה פרון: מה שאני אמרתי הוא בתוך הדיונים עם המל"ל.

הוועדה לביטחון פנים): אני יודעת, פשוט – אנחנו כבר חצי שנה לפחות בתוך האירוע הזה, לא?

רם בן ברק: כמה חודשים, כן.

רם בן ברק: אז איך זה נפתר?

רם בן ברק: מה תגידו לי בעוד שבועיים, שיש פער תקציבי?

אביה פרון: במסגרת הדיונים עם המל"ל נאמר חד משמעית שיש את דיוני התקציב בשביל הדבר הזה, ואנחנו עכשיו צריכים לדבר ולסגור רק על הפערים הדחופים והמהותיים - - -

הוועדה לביטחון פנים): כן, אבל עד 2023 אין שומרים בכניסה ליישוב.

משה טור פז: לא צריך דיוני תקציב בשביל זה, באמת.

משה טור פז: היושב-ראש אמר לכם – על הסכומים האלה לא צריך תקציב מדינה.

הוועדה לביטחון פנים): תגיד מה אתה חושב כי אתה מתכלל את כל זה מול הצבא והמשטרה.

עמיחי סגל: קודם כל - - - את חוק השמירה.

עמיחי סגל: המדינה החליטה מה הפתרון.

עמיחי סגל: אנחנו נבצע בכל שאר המקומות.

הוועדה לביטחון פנים): או.

הוועדה לביטחון פנים): קיי, אבל בינתיים?

הוועדה לביטחון פנים): בזמן הזה שאין שמירה ביישובים?

עמיחי סגל: בהיבט הזה יש את חוק השמירה.

עמיחי סגל: יש חוק, הוא חל בכל המדינה, אז אני לא חושב שיש על זה שאלה עכשיו.

עמיחי סגל: לגבי שאר הדברים – אז יש פה פער, נראה לי, בסוף בין הרמה כמו שצה"ל מחזיק אותה לבין מה שמשטרת ישראל.

עמיחי סגל: זה לא שאין כלום.

עמיחי סגל: על זה הוויכוח.

עמיחי סגל: את זה עוד לא פתרו.

הוועדה לביטחון פנים): ברור לי.

הוועדה לביטחון פנים): היינו שם ביישוב.

הוועדה לביטחון פנים): אין שם כלום.

הוועדה לביטחון פנים): איפה זה היה, בית הספר הזה?

הוועדה לביטחון פנים): בכפר אדומים זה היה?

ישראל הירש: אדוני היושב-ראש, צריך לזכור כמה דברים.

ישראל הירש: אנחנו את חוק השמירה ממלאים במלואו.

ישראל הירש: אנחנו גובים מכל משפחה 180 שקל לחודש, זה ברף העליון.

ישראל הירש: היישובים הם קטנים, הם לא מוקפי גדר, אין להם אמצעי אבטחה כי כל השנים התנערו.

ישראל הירש: ואני שואל פה את האוצר: אנחנו מדברים פה על החלטת ממשלה.

ישראל הירש: יש החלטת ממשלה מ-2006, היא צריכה להיות מתוקצבת.

ישראל הירש: אתה לא יכול להגיד שיש החלטת ממשלה ואין לה תקציב, ושעכשיו שמג"ב או צה"ל או איזו קומבינה – כל אחד ייתן matching.

ישראל הירש: איך יכול להיות שהממשלה מקבלת החלטה ולא יודעת לתקצב אותה?

ישראל הירש: אתם צריכים לתת לזה תשובה באוצר.

אביה פרון: בגדול, משנת 2006 אפשר לראות שפלוס מינוס תקציב המשטרה גדל בפי שלושה.

אביה פרון: בסופו של דבר, אם יש החלטת ממשלה ויש סמכות למשטרת ישראל לעשות משהו – היא צריכה לקיים אותו, ואם יש לה בעיה של כסף היא הייתה צריכה לבוא ולהגיד באחד התקציבים בין 2006 ל-2022 שהיא צריכה כסף על הדבר הזה.

אביה פרון: היה לה אחריות על הדבר הזה.

אביה פרון: כנ"ל לגבי משרד הביטחון שגם לא בא לגבי הדבר הזה.

אביה פרון: זה נכון גם למשטרה וגם למשרד הביטחון.

אביה פרון: אז אי אפשר לבוא לאוצר עם - - -

ישראל הירש: לי אין מושג.

ישראל הירש: אני בתור אזרח בסוף רוצה בתור תושב לישון בשקט בלילה.

משה טור פז: סליחה, נציג האוצר – היושב-ראש נתן לכם סולם.

משה טור פז: תשתמשו בו.

רם בן ברק: מה אמרת, בצעם – שעדיין לא קיבלת בקשה לתקציב?

אביה פרון: אמרתי שאם יש החלטת ממשלה משנת 2006, אם יש משהו באחריות גוף כלשהו והוא צריך שיפוי תקציבי על זה, אז במהלך דיוני התקציב זה עלה או היה אמור לעלות, או שהוא כנראה הסתדר מתקציבו.

רם בן ברק: טוב, תראו.

רם בן ברק: אני רוצה שתבואו ב-24 עם פתרונות, ואני גם אבדוק בדיוק כמה דיונים היו מהיום ועד ה-24.

רם בן ברק: תבואו עם פתרונות.

רם בן ברק: תגידו שיש 18 מיליון, אם לא 25 מיליון, אבל תגידו משהו.

רם בן ברק: תראו את הפתרון.

רם בן ברק: אני רוצה להמשיך לנושא הבא.

סימון דוידסון: יש תקציב שצריך להגיע מהצבא למשטרת ישראל.

רם בן ברק: הוא 1 חלקי 5.

סימון דוידסון: כן, 1 חלקי 5, הוא כרגע צריך לפתור לנו את הבעיה במידית.

סימון דוידסון: בנוגע לתקציב הזה – הצבא, וכמה שכואב להגיד את זה – הגיע אלינו לפני העברת התקציב והוריד את התקנים שהיו אצלנו כדי שהוא לא יצטרך להעביר את החלק הזה.

סימון דוידסון: ישב אצלנו נציג צה"ל שאחראי על אבטחת היישובים והבאנו אותו אלינו לשער, הסברנו לו את הצרכים כמו שאתם ראיתם אצלנו בעיניכם.

סימון דוידסון: הוא אמר לנו – אני יודע, אני מבין, כואב לי להוריד את זה אבל זאת הוראה מלמעלה.

סימון דוידסון: אנחנו מרגישים שצה"ל מוריד בתקציב כדי שאת התקציב הזה הוא לא יעביר למשטרה.

סימון דוידסון: במידי צה"ל יכול להעביר את התקציב הזה למשטרה.

סימון דוידסון: אחרי זה – דיוני תקציב נוספים אפשר לעשות בנפרד.

אילון פרץ: יש פה כל כך הרבה אי דיוקים שאני לא יודע אפילו איך להתייחס לזה.

סימון דוידסון: מה?

רם בן ברק: חבר'ה, אל תעשו את הוויכוח הזה כאן בצורה הזאת, שזה יגיד כך וזה יגיד כך – זה גם לא מכבד את הוועדה וגם לא מכבד אתכם להגיע לרמה כזאת של ויכוח.

רם בן ברק: יש בעיה, זה היה באחריות צה"ל, זה עבר לאחריות מג"ב, יש פער תקציבי.

רם בן ברק: האוצר צריך להיות מעורב, המל"ל מתכלל, אתם כבר עובדים על זה הרבה זמן.

רם בן ברק: תסיימו את הסאגה הזאת, תבואו לפה ותביאו את הפתרון.

רם בן ברק: אתם לא מצפים ממני עכשיו שאפעל כגננת מול כל הגופים, כשזה אומר ככה וזה אומר ככה.

רם בן ברק: לנושא הבא – תראו, בסוף – לא משנה אם מדברים על אלעד או על יישובים אחרים.

רם בן ברק: בסוף הבעיה שלנו, בעיה של הרבה מאוד שנים זאת הזנחה של קו התפר שלא קיבל טיפול כמו שצריך.

רם בן ברק: ואתם גם מצד אחד מזניחים את הגדר או את הקו, מצד שני, אפילו מעודדים בצורה כזאת או אחרת כניסה של אנשים שיעבדו כאן בגלל מחסור בידיים עובדות ובגלל שאין מספיק אישורים לאנשים.

רם בן ברק: זאת האמת.

רם בן ברק: עכשיו אנחנו התעוררנו למציאות הזאת, ובלי להטיל את האשמה על אף אחד, התעוררנו למציאות שאנחנו מבינים שהיא חייבת להשתנות.

רם בן ברק: היא חייבת להשתנות, היא לא יכולה להישאר כך.

רם בן ברק: בניה של גדר לאורך כל קו התפר – מספר מאות של קילומטרים זה פרויקט יקר מאוד, וזה לוקח זמן.

רם בן ברק: לא בונים את זה ביום אחד, זה הרבה מאוד מיליארדים של שקלים.

רם בן ברק: אני חושב שלבנות גדר שהיא לא מגובה באמצעים טכנולוגיים ובכוחות שיודעים לשמור עליה זה בזבוז כסף.

רם בן ברק: אנחנו בגדר הזאת השקענו לדעתי 7-6 מיליארד שקלים, באלפיים ו- - והיום הגדר הזאת לא שווה שום דבר, צריך להחליף את כולה.

רם בן ברק: למה?

רם בן ברק: כי לא שמרנו עליה ולא אבטחנו אותה.

רם בן ברק: לכן אם יבואו אלי היום לבנות את אותה גדר, אני אומר לכם שאני אתנגד.

רם בן ברק: לבנות את אותה גדר בלי לשים את המשאבים של הכוחות שישמרו עליה, שיוכלו להגיב לכל נגיעה בגדר בפרק זמן קצר מאוד זה כמו לזרוק את הכסף לפח וזה מיותר.

רם בן ברק: או שבונים חומה מבטון ואז קשה מאוד לקלקל אותה, ושתהיה עם מצלמות, או שבונים גדר כמו בגבול מצרים – שכל נגיעה מזעיקה כוח.

רם בן ברק: לנו, בצבא ההגנה לישראל חסר כוח אדם לשמור על קו התפר.

רם בן ברק: אין לנו מספיק כוח אדם.

רם בן ברק: אני חושב שלשים שם כוחות סדירים זה פגיעה בביטחון של מדינת ישראל במקומות אחרים.

רם בן ברק: האנשים האלה צריכים להתאמן וצריכים להיות כשירים למלחמה הבאה.

רם בן ברק: הם לא צריכים לעמוד על כיסאות פלסטיק לאורך הגדר ולשמור שאנשים לא יבואו.

רם בן ברק: הם צריכים להתכונן למלחמות, הם לא צריכים להיות שומרים.

רם בן ברק: לי כל הזמן יושבת בראש מלחמת לבנון השנייה.

רם בן ברק: היינו הצבא הכי טוב בעולם בביצוע מעצרים ביהודה ושומרון, וכשהיינו צריכים להילחם בלבנון אז הטנקיסטים שעשו מעצרים מצוין שכחו איך עולים לרמפה.

רם בן ברק: זאת הייתה המציאות, ואני לא רוצה שנגיע למציאות הזאת בגלל הפיגועים האלה, שכוחות סדירים של צנחנים וגולני לא יהיו מאומנים מספיק בגלל שהם צריכים לשבת על קו התפר.

רם בן ברק: צריך לחשוב על הדבר הזה בצורה הוליסטית, לראות איזה פתרונות אנחנו נותנים.

רם בן ברק: יש כל מיני רעיונות, ואחד הרעיונות – שאני חושב שצריך להוביל, זה חיזוק מסיבי של מג"ב כדי שייקח את האחריות על כל קו התפר, במקביל לזה שאנחנו בונים גדר טובה שמגובה בכוחות.

רם בן ברק: יש סדר גודל של מספר אלפים של חיילים, תוספת למג"ב כדי שיוכלו לבצע את המשימה הזאת.

רם בן ברק: אנחנו מגלגלים כמה רעיונות.

רם בן ברק: נפתח את זה עכשיו לדיון.

רם בן ברק: אני לא רוצה להשתמש במושג של "משמר לאומי".

רם בן ברק: יש לנו את משמר הגבול והוא המשמר הלאומי שלנו.

רם בן ברק: אני רוצה לתת פה איזשהו רעיון ומבקש לשמוע את חוות דעתכם בעניין.

רם בן ברק: היום אנשי מילואים מסיימים את שירות המילואים שלהם בגיל 39-38.

רם בן ברק: על פי מה שנאמר לי מהשומר החדש, יש אפשרות שמי שגומר את שירות המילואים שלו יהיה מוכן להתנדב לשירות מילואים נוסף, נקרא לזה, להתנדב למג"ב, ובעצם – אם יתנדבו עוד 5,000 איש למג"ב הוא יוכל לקחת את האחריות על קו התפר בצורה טובה ואז אפשר יהיה לשחרר את צה"ל משם.

רם בן ברק: האם רעיון כזה של הדיוט כמוני שלא מבין בכוח אדם ולא מבין בעניין הזה – האם רעיון כזה הוא רעיון שלדעתך הוא רעיון ישים?

אמיר ודמני: אז אני ברשותך אגיד כמה מילים על מה כבר נעשה בחיזוק של מג"ב, ואז אתייחס לנקודה הזאת.

אמיר ודמני: מה שאני אומר מתואם מאוד עם מפקד מג"ב.

אמיר ודמני: יש לצה"ל ולמג"ב עבודה שוטפת מאוד משמעותית.

אמיר ודמני: הפתרונות מבוצעים בשיתוף פעולה תמידי.

אמיר ודמני: אז הדבר הראשון – אנחנו באמת בתהליך מאוד משמעותי של הקמת עשר פלוגות מילואים למג"ב.

אמיר ודמני: אנחנו ניידנו כבר למעלה מ-1,500 חוגרים משוחררי מג"ב ועוד – משלימים ממש בימים אלה פערים של עוד 100 קצינים לטובת הפיקוד והשליטה של המאמץ הזה, ולדבר הזה יצטרפו עוד שש פלוגות שאנחנו מסוכמים גם ב-2023.

אמיר ודמני: זאת אומרת, סך הכול יש פה 16 פלוגות מילואים.

אמיר ודמני: יש לנו מנגנון מאוד מוסדר מול מג"ב ואיך אנחנו מקימים אותם, כפי שאמרתי – בעבודה משותפת.

אמיר ודמני: הדבר השני זה שבשנה האחרונה מתוך הבנה של המציאות חיזקנו מאוד את מג"ב בכוח האדם הסדיר.

אמיר ודמני: זה אומר שאנחנו תגברנו את מג"ב ביותר מ- 400-350 מקורות, זה כמעט ביותר מ-10% מהשיאים של מג"ב, תוספת on top על מה שאנחנו תכננו, כדי לחזק את מג"ב.

אמיר ודמני: בתוך הדבר הזה צריך לציין את הקמת שתי פלוגות הסדיר שכבר הוקמו וגם את ההקמה של הפלוגה בצאלים.

אמיר ודמני: לצורך העניין – אנחנו נמצאים עכשיו בעבודת מטה עם מג"ב להקמה של פלוגות נוספות בשנתון הנוכחי.

אמיר ודמני: זה דבר שאנחנו עושים עכשיו ביחד.

אמיר ודמני: כלומר, הרעיון פה לחזק את מג"ב, גם בסדיר וגם במילואים.

הוועדה לביטחון פנים): אז שתי פלוגות קו התפר - - -

אמיר ודמני: זה כבר הוקם.

אמיר כהן: שני הלוחמים שנהרגו לנו בפיגוע בחדרה זה משתי הפלוגות החדשות.

אמיר ודמני: זה הוקם השנה.

אמיר ודמני: ובשנה הקרובה אנחנו בתיאום אתם לגבי הקמה של פלוגות נוספות.

אמיר ודמני: שוב, צריך לומר שיש מתח מתמיד בין זה שאנחנו צריכים לבנות גם את יתר הסד"כ הלוחם של צה"ל.

אמיר ודמני: זה לא שיש לנו עודפי כוח אדם.

אמיר ודמני: אנחנו עושים את זה כי אנחנו מבינים את החשיבות – ואנחנו מסיטים כוח אדם כמה שיותר למשימות האלה, כמו שאמרתי – מתגברים את מג"ב בשנה האחרונה בצורה משמעותית הרבה יותר רחבה.

אמיר ודמני: צריך לציין גם שמג"ב משתף אתנו פעולה בהכנסה יותר גדולה של לוחמות לתוך מג"ב, דבר שהוא מבורך ומסייע לנו גם לנו גם במאמץ כללי של הרחבת היקף הלוחמות שגם מאפשר לנו להסיט כוח אדם למג"ב.

אמיר ודמני: לגבי ההצעה שלך, אדוני היושב-ראש, לגבי מה שאמרת – הנושא הזה כבר נידון בתוך הצבא גם על ידי ראש אגף המבצעים ואנחנו בהחלט חושבים שיש לכך מקום והיינו רוצים לשתף פעולה בדבר הזה.

אמיר ודמני: באמת, כפי שציינת – רוב משרתי המילואים מסיימים את השירות האפקטיבי שלהם, בעיקר לוחמים וכו', אחרי 15-10 שנות שירות ועדיין יש להם הרבה יכולות ורצון.

אמיר ודמני: לכן אנחנו מדברים על הקמה של מסגרות מסודרות, של מסגרת פו"ש מסודר שגם אותו אנחנו יודעים להעמיד לטובת המאמץ הזה של חיזוק של המשמר הלאומי הזה, או איך שיקראו לזה.

רם בן ברק: וזה יהיה בהתנדבות?

אמיר ודמני: כן.

אמיר ודמני: אני חושב שאין סיבה שזה לא יהיה בהתנדבות כיוון שיש הרבה מאוד אנשים שירצו להתנדב.

אמיר ודמני: אין פה יכולת, לדעתי, גם לאכוף את זה.

אמיר כהן: אני חושב שהיושב-ראש התכוון להתנדבות – מתנדבים, לא חבר'ה שהשתחררו מהצבא והתנדבו לעבור למערך המילואים של מג"ב.

רם בן ברק: אני התכוונתי לזה שאם אני הייתי במילואים עד גיל 39 ועכשיו סיימתי את המילואים כי הצבא שחרר אותי מהמילואים, הוצע לי להתנדב לתקופה נוספת, בהתנדבות – לא יחייבו אותי – כי אחרת אנחנו מעלים כאן את אי השוויון בין האוכלוסיות, אלא – הוצע לי להתנדב לתקופת שירות נוספת של 5-4 שנים, ואת התקופה הזאת אני אעשה במילואים במג"ב.

אמיר ודמני: זה גם מה שאני סברתי.

אמיר ודמני: אני חושב שיהיה פוטנציאל גדול מאוד לטובת הדבר הזה, וכפי שאמרתי – גם היו דיונים שראש אמ"ץ הוביל, אני השתתפתי בחלק מהם כדי לקדם את הנושא הזה, ויש פה גם אנשים מאוד טובים שמשתפים אתנו פעולה בדברים אחרים שישמחו להתחבר לעניין הזה ושנעשה פה מאמץ משותף, בנוסף לדברים שאמרתי קודם, גם בהיבט המילואים וגם בהיבט של החיזוק של הסדיר.

אמיר ודמני: אז בהחלט כן, ואפשר גם להציג לך - - -

הוועדה לביטחון פנים): אני רוצה לשאול אותך עוד משהו לגבי החיילים הסדירים שנמצאים על קו התפר שאמורים בכלל לעשות פעילות אחרת, ומן הסתם לא לשם הם גויסו.

הוועדה לביטחון פנים): למה בעצם לא מביאים יותר חיילי מילואים ומורידים את הסדיר?

הוועדה לביטחון פנים): למה גולני וצנחנים יושבים שם על הכיסאות בתוך האוהלים השחורים האלה, שראינו?

הוועדה לביטחון פנים): למה אתם לא מביאים – בגלל גל הטרור - - -

אמיר ודמני: כפי שאת יודעת אנחנו מתחילים לגייס ממש בימים אלה ליין של מילואים.

אמיר ודמני: לא רצינו לגייס בתקופה של החגים, בפסח, ולפגוע במשרתים.

הוועדה לביטחון פנים): אז בעצם הסיבה שזה נדחה זה בגלל החגים.

אמיר ודמני: גם ההתארגנות.

אמיר ודמני: לצורך העניין החלטנו – נתנו גם התראה שהיא סבירה, גם היא קצרה מאוד – שלושה שבועות לגדודים הראשונים.

אמיר ודמני: זה היה נראה לנו גם סביר לעשות את זה בצורה הזאת.

אמיר ודמני: ולכן ממש בימים האלה - - -

הוועדה לביטחון פנים): החל גיוס המילואים?

אילון פרץ: ממש בעוד שבועיים זה כבר הקו הראשון.

הוועדה לביטחון פנים): אם אנחנו נבוא – כי אתה יודע שאנחנו מסיירים כל הזמן בקו – אנחנו נפגוש עוד שבועיים-שלושה חיילי מילואים, ולא נראה שם סדירים?

אמיר ודמני: תראו עדיין סדירים.

אילון פרץ: גם וגם.

אילון פרץ: כדי להחזיק את התפר במצב המבצעי הנוכחי כמו שאנחנו רואים לנכון נצטרך לייצר תמהיל - -

הוועדה לביטחון פנים): אבל אתה מפחית את כמות הלוחמים.

אילון פרץ: כן.

אילון פרץ: אנחנו נחזיר לפחות חלק מהגדודים הלוחמים - - -

הוועדה לביטחון פנים): תגיד לי, וזה מילואימניקים של צה"ל.

הוועדה לביטחון פנים): והמילואימניקים של מג"ב?

הוועדה לביטחון פנים): איפה הם?

אמיר ודמני: אז כמו שאמרתי – אנחנו עסוקים בלהקים עכשיו סד"כים נוספים.

הוועדה לביטחון פנים): אבל אין מילואים של מג"ב?

הוועדה לביטחון פנים): לא הבנתי.

משה טור פז: האם יש עבודת מטה בהקשר הזה של בוגרי המילואים של הנח"ל החרדי?

משה טור פז: כי קיבלנו פניות על פלוגות כאלה שלא מגיעות למילואים.

משה טור פז: זה די נדיר שפונים אלינו ואומרים לנו שחייל עשה שירות סדיר קרבי ואין לו מילואים.

הוועדה לביטחון פנים): רק רגע, הייתי באמצע השאלה שלי.

הוועדה לביטחון פנים): אז רק תענה לי איפה המילואים של מג"ב, כי כששוטר נמצא על קו התפר יש לו יותר סמכויות מחייל המילואים שמתקשר ל-100.

אמיר כהן: אני חושב שאמיר ודמני תיאר את זה באופן מדויק.

אמיר כהן: אנחנו בעבודת מטה מאוד ארוכה כבר הרבה מאוד זמן.

אמיר כהן: הצבא עושה פה תכנון מדויק, ואני חייב בהזדמנות הזאת לשבח את הראייה האסטרטגית של הצבא והיכולת שלו לתת לנו את המשאבים עוד לפני שהבנו שאנחנו מתגלגלים למצב ביטחוני אחר.

אמיר כהן: ועשינו הרבה מהלכים, אמיר ודמני סקר אותם, לא אחזור עליהם.

אמיר כהן: יש כרגע ארבע פלוגות מילואים ת"פ צה"ל של מג"ב שמוכנות להפעלה באופן מידי.

אמיר כהן: שש פלוגות נוספות אנחנו מקימים עד סוף שנת העבודה הנוכחית, יהיו עוד שש פלוגות.

אמיר כהן: זאת אומרת, אנחנו בסוף 2022 נעמוד על 10 פלוגות מילואים - - -

הוועדה לביטחון פנים): אין בעיה, אבל איפה המילואימניקים שלך עכשיו?

אמיר כהן: אני מזכיר לכולנו שבמאי האחרון עברנו משהו בשכונה המקומית, והעסקנו את כל מערך המילואים של מג"ב מקצה לקצה, בערך בממוצע בין 40,50,60, והיו גם כאלה שעשו 80 ימי מילואים.

אמיר כהן: זה אומר שעל פי חוק המילואים החדש אנחנו חייבים לתת להם עכשיו זמן להתאמן, להתכונן, להתארגן כדי שאם נצטרך להטיל אותם למערכה – נוכל להטיל אותם, ולכן בליין השנה הם לא מופיעים לתעסוקה.

אמיר כהן: זה העניין.

הוועדה לביטחון פנים): כל השנה הם לא מופיעים לתעסוקה?

אמיר כהן: השנה לא, השנה הם באימון בלבד.

אמיר כהן: הם ייכנסו בשנה הבאה כבר לליין תעסוקתי.

אמיר כהן: אם כבר ניתנה לי רשות הדיבור אני רוצה להתייחס להצעה של היושב-ראש.

אמיר כהן: תראו, הצבא מחזיק את קו התפר בחודש, אולי טיפה קצת יותר – בצורה כמעט הרמטית.

אמיר כהן: אם נסתכל על נתוני הפשיעה בחודש האחרון או בחודשיים האחרונים ביחס לאשתקד אנחנו נגלה שיש ירידה מאוד מאוד משמעותית בכל הפשיעה במדינת ישראל, ואם נקח רק את גניבות הרכב אנחנו נגלה שיש פה השפעה דרמטית על סגירת מרחב התפר רק על הסיפור הזה.

אמיר כהן: אבל בטוח שאם היינו שמים פה נתונים הייתם רואים שעל מרכיבים נוספים בפשיעה יש - - -

הוועדה לביטחון פנים): אולי כדאי להביא נתונים לוועדה.

הוועדה לביטחון פנים): זה דרמטי בעיניי.

אמיר כהן: אם נידרש – אני בטוח שלמשטרת ישראל יש איסוף נתונים מדויק.

אמיר כהן: ואני רוצה לומר שלהחזיק את קו התפר – אני לא מקביל אותו לגבול, אבל הוא מתנהג כמעט כמו גבול.

אמיר כהן: אם אני מסתכל על גבולות בעולם – תמיד גבול או מרחב תפר מייצר הרבה מאוד דברים שלא חשבנו שהם קיימים.

אמיר כהן: חלק מזה קשור להיבטים כלכליים.

אמיר כהן: זה נכון שבמקרה הזה הרבה מאוד מההיבטים הכלכליים הולכים לארגוני פשיעה, כי אם נדבר רק על תופעת השב"ח שזה מייצר, ויש בצד האיו"

אמיר כהן: שי ארגונים שלמים שעוסקים בדבר הזה – חלק מזה זה הסעות וכל מיני מעכארים שעושים מזה הרבה כסף, כדי לאפשר להם להיכנס למדינת ישראל ולעבוד במקומות עבודה שגם שם יש מוטיב של כסף , סחר באמל"ח, החדרת אמל"ח, ועוד.

אמיר כהן: לכן, כשמדברים על אחזקת קו תפר – זה מקצוע.

הוועדה לביטחון פנים): אמרנו את זה שנינו, תמיד.

הוועדה לביטחון פנים): ראינו גם את הפקודת מג"ב ש - - -

אמיר כהן: נכון.

אמיר כהן: ולכן מי שצריך להחזיק את קו התפר הזה זה כוחות מקצועיים, ייעודיים, שזאת המשימה שלהם, זאת הליבה שלהם.

אמיר כהן: אני מקבל את הרעיון של המילואים – דיברת על חבר'ה שיסיימו את שירות המילואים בצבא ויעברו לימ"ל של מג"ב, יחידת המילואים של מג"ב.

אמיר כהן: היא מקובלת עלי לגמרי, והיא נכונה.

אמיר כהן: אנחנו במג"ב יודעים בגדול לייצר אלף אנשי מילואים בשנה.

אמיר כהן: טיפה פחות, כי יש לנו גם חבר'ה שעוברים לקבע ולמערכות ביטחון אחרות.

אמיר כהן: אז אנחנו מדברים בערך על אלף אנשי מג"ב שמשתחררים שאפשר להכניס אותם לתוך המערך הזה, מערך המילואים של מג"ב, ודרך זה, יחד עם הסיוע שאנחנו מקבלים – כפי שאמר פה אמיר ודמני, בצדק רב, גם קצינים וגם חוגרים לתוך המערך הזה.

אמיר כהן: אנחנו יודעים לייצר מערך גדול.

אמיר כהן: הבעיה הגדולה היא שזה ייקח את הזמן שאין לנו.

אמיר כהן: לכן הרעיון שהצעת, יחד עם שילוב הזרועות שאנחנו עושים עם מערכת הביטחון, עם הצבא, בהחלט יכול להביא לבנייה של מערך מילואים גדול יותר בטוח בזמן קצר יותר כדי לתת את המענה בתפר.

אמיר כהן: אבל הוא כשלעצמו לא יכול לעמוד שם לבד ולכן צריך גם פלוגות סדירות של מג"ב שיתנו את המשלים המקצועי יותר, היום-יומי, שיחיו את השטח, את תופעות הפשיעה, את התעלולים האלה שקורים לנו, שאנחנו לא תמיד מבינים אותם.

רם בן ברק: ברור שהם לא יכולים להיות שם בפני עצמם, צריכים להיות כוחות קבועים שם.

רם בן ברק: אבל חייל מילואים נותן בערך 25 יום בשנה?

אמיר ודמני: יש מודל תלת, שזה המודל שאנחנו מאשרים אותו בוועדה מבחינת ההפעלה.

אמיר ודמני: אנחנו מפעילים לתעסוקה מבצעית אחת לשנה.

אמיר ודמני: יש מקרים שאנחנו צריכים לחרוג.

אמיר ודמני: לדוגמה, אנחנו נבוא לוועדה בקרוב, והגדודים שהקפנו עכשיו, חלק מהם יחרגו מהמודל של התלת, ואנחנו נצטרך לבקש אישור.

אמיר ודמני: ברמה העקרונית, אנחנו אמורים להפעיל גדוד מילואים לתעסוקה מבצעית אחת לשלוש שנים.

רם בן ברק: חייל מילואים עושה מילואים אחת לשנה או פעם בשלוש שנים?

אמיר ודמני: הוא עושה תעסוקה מבצעית אחת לשלוש שנים, ומבחינת אימונים הוא עושה כל שנה, תלוי באיזו אוגדה ובאיזו חטיבה הוא נמצא.

אמיר ודמני: זה רמה דיפרנציאלית של מוכנות.

רם בן ברק: זאת אומרת, שאם אנחנו רוצים לבנות כוח מילואים, אותו כוח שאנחנו מדברים עליו, אותו כוח נוסף למג"ב שיהווה גם את היכולת לשמור על קו התפר וגם יכולת התערבות במקרה של סגירת צירים וכן הלאה, אז אנחנו מדברים בתוך הפנים, ואנחנו לוקחים בחשבון שכל לוחם כזה במילואים נותן כ-20 או 25 יום בשנה בממוצע.

רם בן ברק: איזה סדר גודל של כמות אנחנו צריכים

אמיר ודמני: אני לא חושב שזאת המטרה שלנו.

אמיר ודמני: אני חושב שהוא יופעל בחירום אל מול מצבים מסוימים, כמו לדוגמה מה שהוזכר כאן לפני שנה בשומר החומות.

אמיר ודמני: אני חושב שהוא יופעל לדברים בסגנון הזה.

אמיר ודמני: זאת הכוונה לפחות שאני מבין.

קריאה: הוא יכול לעשות גם תעסוקה בשגרה.

אמיר ודמני: אני חושב שזאת פחות המטרה.

אמיר ודמני: בשביל זה אנחנו מקימים את המסגרות האורגניות.

אמיר ודמני: אבל זאת שיטת ההפעלה שראש אמ"ץ יסכם.

אמיר ודמני: אני לא נכנס לזה.

אמיר ודמני: אני רק אומר שהרעיון הבסיסי היה יותר לכיוון החירום מאשר לכיוון השוטף.

רם בן ברק: איזה סדר גודל אתה חושב, סדר גודל של כמות שנוכל להגיד שבנינו את משמר הגבול שיודע להתמודד גם עם מרחב התפר וגם עם אירועי חירום כאלה ואחרים, על איזה סדר גודל של מילואימניקים אנחנו מדברים?

אמיר ודמני: זה סוכם, מפקד מג"ב אמר את זה.

אמיר ודמני: מדובר סך הכול ב-16 פלוגות נוספות וזה מה שאנחנו עושים.

קריאה: זה בערך חטיבה.

אמיר ודמני: עשר פלוגות יהיו מוכנות עד סוף 22, זה הסיכום בין כולנו, וכפי שאמר גם מפקד מג"ב – ארבע יצאו לדרך ועכשיו עובדים על עוד שש, ושש פלוגות נוספות במהלך 2023.

אמיר ודמני: זה אומר בסך הכול – 16 פלוגות.

משה טור פז: עיני לא צרה, אני חושב שזה מהלך מעולה, 16 פלוגות זה בערך חטיבה.

משה טור פז: אבל אם אנחנו מסתכלים על שומר החומות כ reference, אני חושב שאנחנו נצטרך יותר מזה.

משה טור פז: אנחנו צריכים כבר לחשוב קדימה – שוב, את המהלך הזה צריך להשלים.

משה טור פז: גם שאלת על ימי מילואים, אז בלי תעסוקה.

משה טור פז: בחמישה-שישה ימים אתה שומר על חייל מילואים בכשירות יפה, בשנה.

משה טור פז: נניח – שלושה חד יומיים כמו שראינו ועוד שלושה ימי אימון זה די והותר.

משה טור פז: אבל כדי שניתן מענה למה שהיה אנחנו נצטרך עוד.

משה טור פז: אני חושב שאנחנו כבר צריכים לבקש תכנון, אם הדבר הזה מוצלח, להרחבה.

משה טור פז: אם רוצים מלא זה אולי חמש חטיבות, או פי חמש.

משה טור פז: אמצע הדרך זה שלוש.

משה טור פז: אבל אני חושב שלשם אנחנו נצטרך לכוון בעתיד.

אמיר כהן: אז אנחנו בתכנית התלת שלנו – מתואם מלא מול הצבא וחלקו הקטן גם אפילו מתוקצב, מדברים שבסוף שנת 2024 אנחנו נעמוד על 46 פלוגות מג"ג במילואים.

אמיר כהן: עשרים פלוגות ת"פ צה"ל ועוד 26 פלוגות ת"פ משטרת ישראל.

אמיר כהן: אין לנו כרגע מימון לזה.

אמיר כהן: יש לנו מימון רק ל-2022.

אמיר כהן: אני לא אומר בהקשר של מימון, אלא בהקשר של תכנית – יש לנו תכנית מאוד מאוד סדורה בעניין.

רם בן ברק: אז אני מבקש שתציגו את התכנית הזאת כאן, בוועדה המשותפת שלנו, ואנחנו גם נדאג שיהיה לה תקצוב.

רם בן ברק: הרבה מדברים על משמר לאומי וכל מיני דברים – בסופו של דבר יש לנו צה"ל מעולה, מג"ב מעולה ומשטרה מעולה – שאם ניתן לה את המשאבים המתאימים היא תוכל לעשות את העבודה בצורה טובה מאוד.

רם בן ברק: כרגע אנחנו חסרי כוח אדם.

רם בן ברק: אז תציגו את התכנית.

הוועדה לביטחון פנים): אתה יודע מה הכי אידיאלי – שהם עשו את אימון המילואים על קו התפר.

הוועדה לביטחון פנים): אתה זוכר את זה?

ישראל פרוש: רק תוך כדי – כיתת הכוננות שהוקמה לפני שבועיים יחד עם השיטור העירוני תפסו היום לבד למעלה מעשרה שב"חים, שנכנסו לעיר דרך הגדרות, תבינו על מה מדובר.

ישראל פרוש: אולי דווקא עכשיו אתם תדעו לעשות את זה.

ישראל פרוש: בבדיקה שנתתי לך עם הניירת את תגלי שהעיר היחידה עם למעלה מ-50 אלף תושבים, שהיא עיר שמוקפת מארבעת צדדיה ביערות.

ישראל פרוש: אנחנו העיר היחידה שהוצאנו מהגדר.

ישראל פרוש: אני לא סתם אומר לכם, אני יותר לא יכול להיות במצב הזה.

ישראל פרוש: קראתם לי אולי משמיים, אני חייב לחזור לעיר.

ישראל פרוש: רק תבדקו ותראו איזה עוול עשו לעיר הזאת.

משה טור פז: זה אמנם לא מענייננו, גברתי היושבת-ראש, זה יידון בוועדה אחרת, אבל אני רק אומר כאן לצה"ל בעיקר שאנחנו מקבלים הרבה תלונות בהקשר של גיוס המילואים הזה על כך שהוא מגיע בצו חריג, ואנשי המילואים מאוד מוטרדים מזה.

משה טור פז: הקפיצו פה כל מיני גדודים לתעסוקה בצו חריג.

משה טור פז: יש כל מיני משמעויות לצו חריג מבחינת מעסיקים, וכו'.

משה טור פז: אנחנו נצטרך לדבר על זה כי אנחנו נפגוש את זה גם כוועדה, שחיילים כשקוראים להם בצווים חריגים, בסוף, אתם יודעים, מעבר לפגיעה במרקם החיים גם יש זכויות שנפגעות.

אמיר ודמני: אני חייב לציין שאתמול עברה הצעת מחליטים בוועדת שרים לענייני ביטחון שאמורה לעבור בממשלה ביום ראשון, שאחד הסעיפים בה הוא השוואה של ההטבות הניתנות לסטודנטים במערכת החינוך לצו חריג, לצו שמונה וצו תשע.

משה טור פז: מצוין, אז זה חשוב מאוד.

יום טוב חי כלפון: הוא דיבר לעניין, ראש עירית אלעד.

יום טוב חי כלפון: אני רוצה להודות על הדיון החשוב על זה, על שני הנושאים – מצד אחד נושא עוטף ירושלים, שאנחנו מלווים כבר כמה חודשים – אמרת, גברתי היושבת-ראש בצדק רב שזאת כבר הישיבה הרביעית שאנחנו מקיימים על הדבר הזה ואנחנו מאוד מופתעים.

יום טוב חי כלפון: אני מופתע לשמוע על עבודת מטה כשאנחנו כבר בישיבה הרביעית בכנסת, ועברו כבר כמעט 5-4 חודשים.

יום טוב חי כלפון: אז הגיע הזמן לשים לזה קץ וטוב מאוד שנקבע deadline על-ידי יושב-ראש הוועדה ל-14 יום, ושסוף סוף נוכל לדאוג לזה שתחושת הביטחון של התושבים שיושבים פה תישמר, במיוחד בתקופה הרגישה הזאת.

יום טוב חי כלפון: בנוגע לנושא השני שאנחנו כבר מתגלגלים מהבוקר בעניין הזה של הפרצות בגדר, טוב – זה הנושא שהוא על פרק, צריך לטפל בו בדחיפות, לרבות הנושא הנוסף שהתווסף שזה עירית אלעד, ואני משער שיש עוד מקומות בארץ.

יום טוב חי כלפון: מה לעשות, אנחנו במציאות של גל טרור ואנחנו צריכים להתגונן ולנקוט בכל האמצעים – אמצעי הביטחון, בתוך הקו הירוק ומעבר לקו הירוק, וזה דורש מכם – בעיקר גורמי הצבא, מג"ב, גורמי המקצוע וגם אתם באוצר, שלא תערימו עליהם קשיים.

יום טוב חי כלפון: אם צריך לשחרר תקציבים אז תשחררו תקציבים, העיקר שלתושבי מדינת ישראל יהיה ביטחון והכי חשוב – החיים מעל לכול.

הוועדה לביטחון פנים): תודה.

הוועדה לביטחון פנים): אני רצתי לשאול אותך, דרך אגב, על ה-400 מיליון שקל שהממשלה אישרה לבניית הגדר.

הוועדה לביטחון פנים): מתי זה מתחיל?

הוועדה לביטחון פנים): זה במכרזים?

הוועדה לביטחון פנים): איפה זה עומד?

אילון פרץ: מי שמוביל את העבודה זה רמד"א, וממש בחודשיים הקרובים אמורה להתחיל הבנייה.

אילון פרץ: אני לא בקיא בחוזים אבל זה ממש עניין של - - -

הוועדה לביטחון פנים): אבל זה מתקדם, מה שאושר ותוקצב?

אילון פרץ: כן.

אילון פרץ: כן.

אילון פרץ: במקביל לפרויקט השני שאושר, מגן הצפון – שהתחיל כבר את הבנייה לפני שבועיים.

הוועדה לביטחון פנים): הזמנו לכאן את הנציגים של השומר החדש.

און ריפמן: אני סמנכ"ל ומייסד ארגון השומר החדש.

און ריפמן: תודה רבה על הדיון.

און ריפמן: אנחנו באמת עובדים פה בשיתוף פעולה עם אמיר ודמני ועם אמיר כהן.

און ריפמן: זה שאתם לקחתם על עצמכם קודם כל להקים ועדה לביטחון הפנים ולהוביל את הדיון הזה – זאת בדיוק הסיבה שבגללה הקמנו את הארגון.

און ריפמן: אנחנו לפני 15 שנה ראינו את הפשיעה בשטחים הפתוחים, הכאב של ביטחון הפנים.

און ריפמן: אני חושב שמה שנאמר פה כלפי האוצר – חביבי, זה רק ההתחלה.

און ריפמן: המדינה תצטרך להשקיע בשנים הקרובות, לפחות בעשור הקרוב – משאבים עצומים בביטחון הפנים.

און ריפמן: השקענו את זה בשבעים השנה האחרונות בביטחון הגבולות, ועכשיו – צפו פגיעה, מה שנקרא – זה הולך להיות מושקע בביטחון הפנים, כי זה האתגר הבא שלנו.

און ריפמן: אנחנו משתדלים לעזור במה שאפשר למג"ב, למשטרה, לכל גורמי האכיפה.

און ריפמן: אנחנו חושבים שהפתרונות שמוצעים פה הם יפים מאוד.

און ריפמן: זאת אומרת, הפתרון של לייצר 46 פלוגות מילואים זה דבר מדהים, אבל אנחנו חושבים שהצורך והמצוקה - - -

הוועדה לביטחון פנים): מה זה היה 46 האופטימי הזה?

הוועדה לביטחון פנים): יש 16.

און ריפמן: הרעיון הוא שתוך שלוש שנים יהיו 46 פלוגות מילואים במג"ב.

און ריפמן: אגב, פלוגת מילואים במג"ב, אם אני לא טועה זה 85 לוחמים, אם אני לא טועה.

קריאה: 88.

קריאה: היית קרוב.

און ריפמן: אז זה לא כמו פלוגת מילואים שאנחנו מכירים מהחי"ר, חבר הכנסת משה טור פז, שאגב, גילוי נאות – היה המג"ב שלי.

און ריפמן: לדעתנו התכנית כמו שיושב-ראש הישיבה הציג צריכה להתייחס לתכנית שאיך מייצרים חמש חטיבות, שבע חטיבות, איך בעצם לוקחים את היכולות של מג"ב, שמשלבות את הפעלת סמכויות השיטור של המשטרה, אבל הפעלת הכוח של הצבא, איך לוקחים את יכולות את יכולת הפעלת הכוח של הצבא ויכולת הפעלת הכוח של המשטרה – שהדבר הזה מגולם במג"ב, כן?

און ריפמן: הרי לאורך הדרך הקמנו כמה צוותי חשיבה.

און ריפמן: חשבו אולי נעשה משהו בפיקוד העורף, אולי נעשה מתנדבי משטרה רגילים – משמר אזרחי.

און ריפמן: לא, יש יתרון למג"ב, כי מג"ב אוחז גם ביכולת של הפעלת כוח צבאית – פלוגות, גדודים, חטיבות מצד אחד, ומצד שני – סמכויות שיטור.

און ריפמן: כמו שנאמר פה קודם יש היום בישראל הרבה מאוד מילואימניקים, בעיקר עם חוק המילואים החדש – שמשתחררים כבר בגילאים מוקדמים, יחסית – גילאי 36-35.

און ריפמן: הם ישמחו מאוד לעשות עוד לפחות 15 שנה של שירות משמעותי.

הוועדה לביטחון פנים): הורידו את זה כבר ל-35?

הוועדה לביטחון פנים): זה נכנס כבר?

אמיר ודמני: לא.

אמיר ודמני: הוא מדבר על הפרקטיקה.

רם בן ברק: ככה זה בפועל.

משה טור פז: לפי החוק זה 40, אבל הרוב פורשים בסביבות 35.

משה טור פז: זה מה שקורה היום.

משה טור פז: הדרישות מהחי"ר הן שיהיו יותר צעירים וחזקים.

און ריפמן: אני לא מדבר על קצינים, אני מדבר על לוחמים.

און ריפמן: לדעתנו יש פה הזדמנות אדירה כי זה בסוף חבר'ה שיש להם מוטיבציה מאוד גבוהה, והם יכולים לתת עוד הרבה שנים.

און ריפמן: רובם עושים בגיל 40 את מרתון איש הברזל, ויש פה הזדמנות ענקית.

און ריפמן: כמובן נצטרך להמשיך וללחוץ על זה ולדאוג גם שיהיה לזה תקצוב.

און ריפמן: תודה רבה, וצריך להמשיך לדחוף את זה בכול הכוח.

בני פרץ: אני פעיל חברתי.

בני פרץ: אני משנות ה-80 בכנסת, משתתף בוועדות ודן בכול.

בני פרץ: אז אדוני, שמעתי הרבה.

בני פרץ: אני גר בשכונת תפר.

בני פרץ: סובב ירושלים – ארמון הנציב.

בני פרץ: אנחנו מכותרים על ידי ג'אבל מוכבר וצור באח'ר – מאיפה שיצאו כל הרציחות, כולל מה שקרה לנו עם משפחת חג'אג'.

בני פרץ: אני בעצמי נכה פעולת איבה.

בני פרץ: אני רוצה לדבר על חוסר הביטחון שיש לנו.

בני פרץ: אנחנו יכולים כאזרחים אפילו לא להסתובב.

בני פרץ: כשהם באים הם באים בחמולות.

בני פרץ: הם משתלטים על המגרשים, השתלטו ואין לך מה לדבר כי אומרים – מותר להם.

בני פרץ: אפילו על מרכז הספורט.

בני פרץ: יצאנו, ברחנו משם.

בני פרץ: אנחנו לא מוכנים להישאר.

בני פרץ: מה שהם עושים שם, אללה יוסתור.

בני פרץ: אני אומר שאנחנו גם למגרשי הספורט לא יכולים לצאת.

בני פרץ: אז אתם אומרים "עוטף ירושלים".

בני פרץ: משמר הגבול – הבסיס שהיה אצלנו מזמן פורק.

בני פרץ: פעם היה משמר הגבול שומר על הגבולות, בשטחים.

בני פרץ: היום אומרים שאין כוח אדם.

בני פרץ: חלק ממשמר הגבול עובד עם המשטרה בשיטור.

בני פרץ: כשיטור, שיטור סתם שיושב בתחנה, או במקרה כשקוראים לשוטר והוא בא.

בני פרץ: הפריצות, הגניבות אצלנו – עזוב, הביטחון נגמר.

בני פרץ: אנחנו לא יכולים להסתובב אפילו.

בני פרץ: אתה רואה את הביטחון שלהם – הראש שלי מורד, והראש שלו – למעלה.

בני פרץ: זה כמו שאמרתי אתמול – במקום זה צריך לתת גם ביטחון והגנה לחייל, מפני הפצ"ר, מפני מח"ש.

בני פרץ: אתמול אמרתי שבמקום שהערבים יתגאו במה שעושים לשוטרינו בטיק טוק ומראים שם איך משפילים אותם, אז במקום זה – שיראו אותם איך מורידים להם את הידיים והרגליים.

בני פרץ: ואז הם יתחילו לפחד.

ג'ייסון סילברמן: אני מהיוזמה לצמצום הסכסוך.

ג'ייסון סילברמן: רציתי לשאול שאלה בנוגע לפלסטינים שעודים בישראל באופן לא חוקי, וגם עוד צעדים משלימים לסגירת הגדר.

ג'ייסון סילברמן: דיברת גם בדיון הקודם וגם פה על הצורך של המשק הישראלי ביותר עובדים ממה שיש היתרים חוקיים.

ג'ייסון סילברמן: ויש אלפי עובדים פלסטינים בישראל בלי היתר חוקי שהם מוסריים, שהם לא רוצים לבצע פיגועים, רוצים רק להתפרנס ולחזור הביתה, לא להישאר בישראל בכלל.

ג'ייסון סילברמן: ורובם יכולים לעבור בידוק ביטחוני.

ג'ייסון סילברמן: אז השאלה אם יש גם כוונה לצעד משלים כזה לסגירת הגדר – גם להגדיל את המכסה הזאת של ההיתרים היום.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: ניהלתי כבר מספר שיחות על הנושא הזה.

רם בן ברק: הכוונה שלנו שכל פלסטיני שלא רוצה לבצע פיגוע ורוצה לעבוד בישראל יוכל להיכנס לישראל.

רם בן ברק: לצורך העניין הזה אנחנו צריכים לשנות חלק מהקריטריונים בצורה שכמובן לא תביא להפקרות, אבל אם המשק הישראלי ואם הצד הפלסטיני צריך כ-150 אלף עובדים בישראל אנחנו צריכים לדאוג ש-150 אלף עובדים ייכנסו לישראל, ובתנאי שנדע מי הם ושאין להם עבר ביטחוני, וכן הלאה.

רם בן ברק: אנחנו מדברים היום על להשלים את הגדר.

רם בן ברק: צריך להבין שזה לא מספיק גדר – צריך שיהיו גם מספיק מעברים.

רם בן ברק: בסוף, עובד לא יכול לגור שעתיים ממעבר ואז יש לו מוטיבציה לעבור במעבר לא חוקי.

רם בן ברק: אז כן, מסתכלים על זה בצורה כוללת ויש לנו כוונה גם שהפלסטינים יוכלו להתפרנס וגם שהישראלים יוכל ליהנות מזה.

הוועדה לביטחון פנים): אז זה מה שרציתי לשאול אותך – האם בתכלול הגדר של 400 מיליון שקל יש גם מעברים?

אילון פרץ: אנחנו עושים עכשיו בחינה של כל המעברים באיו"ש.

אילון פרץ: מתאם הפעולות בשטחים אמור לבוא עם המלצה לאיזה מעברים נוספים צריך לפתוח בגדר.

הוועדה לביטחון פנים): כי מה שקורה במעברים עכשיו זה קשוח.

אילון פרץ: זה חלק מהעבודה.

אילון פרץ: דיברנו על זה בישיבה הקודמת.

אילון פרץ: זה גם המאמץ האזרחי, גם מאמץ האכיפה, גם המאמץ המבצעי.

אילון פרץ: צריך להסתכל על זה בראייה הוליסטית ולא רק החומה עצמה.

הוועדה לביטחון פנים): אני חושבת שאנחנו צריכים לעשות דיון שיבואו ויגידו לנו מה הם הולכים לעשות, על מה שאושר להם.

רם בן ברק: טוב, מסכמים?

רם בן ברק: טוב, חברים.

רם בן ברק: קודם כל תודה רבה על הדיון, אני חושב שזה דיון חשוב, ואני חושב שהתקדמנו מאוד בהבנות.

רם בן ברק: אני מאוד שמח על שיתוף הפעולה המצוין בין מג"ב לצה"ל.

רם בן ברק: לא צריך לציין את זה, זה מובן מאליו, אבל כולנו רואים עין בעין.

רם בן ברק: אני מאוד מאוד מבקש שייפתר הסיפור הזה של יישובי עוטף ירושלים ונגיע לפתרון שם.

רם בן ברק: הסיפור הזה של קו התפר – אני מבקש מהצבא, תראו אם אפשר לשפר את הביטחון של מי שיושב שם היום.

רם בן ברק: זה נראה לא טוב היום, הישיבה הזאת, והיכולת שלהם לפגוע בנו היא יחסית פשוטה.

רם בן ברק: צריך לראות איך אפשר לשפר את זה.

רם בן ברק: ואנחנו נראה את התוכנית המלאה, ונדאג שהיא תתוקצב.

רם בן ברק: בסופו של דבר הפתרון הזה הוא גם לקו התפר, גם למצבי חירום, גם לפשיעה חקלאית – הרבה מאוד דברים.

רם בן ברק: כוח כזה משמעותי והתנדבותי יוכל לתת את הפתרון וצריך לראות שמקבלים את זה ולא נותנים לזה להתמסמס.

הוועדה לביטחון פנים): תודה רבה לחברי הכנסת.

הוועדה לביטחון פנים): אני רוצה לציין את חברי הכנסת תור פז ויום טוב שנמצאים באירוע של עוטף ירושלים מתחילתו, וגם הביאו אותנו לדיון הזה.

הוועדה לביטחון פנים): חשוב לתת להם את הקרדיט.

הוועדה לביטחון פנים): אני מודה למשטרה ולצבא וכמובן למג"ב.

הוועדה לביטחון פנים): אני אומרת לנציג של המל"ל: אנחנו לא מרפים מעוטף ירושלים.

הוועדה לביטחון פנים): היינו בסיור, קיימנו דיונים.

הוועדה לביטחון פנים): גם לאביה מהאוצר, אני אומרת.

הוועדה לביטחון פנים): אתם חייבים לעשות עבודת עומק רצינית.

הוועדה לביטחון פנים): אנחנו לא מרפים מעוטף ירושלים עד שלא נמגן אותם כמו שצריך.

הוועדה לביטחון פנים): לקחנו את זה כפרויקט.

הוועדה לביטחון פנים): שתי הוועדות האלה מובילות שני פרויקטים גדולים: אחד זה הנושא של עוטף ירושלים והשני זה הנושא של קו התפר, וכמובן – פלוגות המילואים של מג"ב, שמבחינתנו הם חלק בלתי נפרד.

הוועדה לביטחון פנים): אנחנו רוצים להתקדם.

הוועדה לביטחון פנים): אגב, אם לא הצלחתם, אז לפחות תעדכנו אותנו שלא נבזה פה את הוועדות כי אנחנו כל הזמן סביב אותו נושא של ה-25 מיליון שקל.

הוועדה לביטחון פנים): לכאן או לכאן – תנסו לפתור.

הוועדה לביטחון פנים): אנחנו לא מתכוונים לשחרר מהעניין הזה.

הוועדה לביטחון פנים): אני רוצה להגיד עוד משהו לצבא – אני מאוד מקווה שבסיור הבא שלנו לקו התפר – שלי ושל רם בן ברק, אנחנו נראה חיילי מילואים.

הוועדה לביטחון פנים): אגב, ראינו פעם חיילי מילואים עם הפלוגה המיוחדת של מג"ב.

הוועדה לביטחון פנים): בגלל חוסר ההצלחה אז, פשוט שהיו מעט מאוד מילואימניקים – לכן, אם היום יש חיילים בכל מקום זה כמובן ברור לי שהפשיעה יורדת.

הוועדה לביטחון פנים): הרי ביום שהיה תרגיל צה"לי –במשך אותו השבוע שהיה התרגיל אמר לנו מפקד מרחב מנשה – אין לנו פשיעה.

הוועדה לביטחון פנים): הסתובבנו, רם בן ברק ואני, ואי אפשר להמשיך כשחיילים סדירים שאמורים להיות מאומנים ימשיכו לשבת.

הוועדה לביטחון פנים): אבל אני מניחה שאני מתפרצת לדלת פתוחה, כי אתם שם.

הוועדה לביטחון פנים): אמיר ודמני, אני בטוחה שאתם יודעים, ושהמטרה שלכם היא להוציא את החיילים הסדירים ולהכניס חיילי מילואים.

הוועדה לביטחון פנים): אני שמחה גם לשמוע שייצאו המילואימניקים ויהיה גיוס שלהם, אבל כמובן שזה לא יעבוד בלי הגדלת כוח של מג"ב, כי בסוף חייבים את אותו החייל שהוא גם – אבל גם יש לו סמכויות שיטור.

הוועדה לביטחון פנים): בלי זה אי אפשר להתקדם.

הוועדה לביטחון פנים): אני רוצה להגיד לכם שאנחנו באירוע הזה של קו התפר עוקבים, גם נבדוק את עניין המילואים, אבל גם, אני מציעה, לעשות ישיבה משותפת בגלל שזה קו תפר - - - על העבודה על הגדר.

הוועדה לביטחון פנים): מאוד חשוב לנו לדעת, על מעברים, כמו שצוין כאן ואנחנו מתעסקים עם זה כל הזמן, על הגדר עצמה, על ההתקדמות.

הוועדה לביטחון פנים): אנחנו עובדים מול התושבים, פגשנו אותם.

הוועדה לביטחון פנים): יש חשש מאוד גדול שברגע שהצבא יילך מה יקרה.

הוועדה לביטחון פנים): זה כבר לא מטה יהודה ואביחיל או דרום השרון או ראש העין, שבא לפה הבחור שדקרו אותו בלובי.

הוועדה לביטחון פנים): זה כבר מגיע לכל המדינה.

הוועדה לביטחון פנים): לכן אנחנו לוקחים את זה כפרויקט.

הוועדה לביטחון פנים): גם לגבי השומר החדש, עשינו כבר כמה פגישות – אנחנו מאוד שמחים על שיתוף הפעולה בין השומר החדש ומג"ב, מחזקים אותו וקוראים כמובן לכל מי שיכול – לבוא ולסייע ולהיות חלק מהאירוע הזה.

הוועדה לביטחון פנים): אנחנו בעד.

הוועדה לביטחון פנים): ישבנו אתם אתמול ועם הצוות שלהם.

הוועדה לביטחון פנים): אני מודה לכולם, הישיבה נעולה.

הוועדה לביטחון פנים): תודה רבה.