הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 41, 2022-05-16 12:00

אבתיסאם מראענה: שלום רב, אני פותחת את הישיבה.

אבתיסאם מראענה: צוהריים טובים וטובות לכולם ולכולן.

אבתיסאם מראענה: אני שמחה לקיים את הדיון ששקדנו עליו בשנה האחרונה, בעיקר הוועדה וגם בשיתוף פעולה חבר הכנסת מוסי רז בסוגית הכשרה והיתר לשימוש באופניים וקורקינט חשמליים לעובדות ועובדים זרים חסרי מעמד.

אבתיסאם מראענה: היתה לנו ההזדמנות, לאפשר לדיון הזה לקרות לאחר שנת עבודה מול שרת התחבורה מרב מיכאלי והמשרד, וכמובן כל העובדות והעובדים במשרד בסוגית ההכשרה ומתן היתר ויכולת לעבור את מבחני התיאוריה לעובדות ולעובדים הזרים ולמחוסרי המעמד.

אבתיסאם מראענה: מקיימת את הדיון כדי לשמוע את משרד התחבורה שיספרו לנו על התוצאות הטובות שהתקבלו.

אבתיסאם מראענה: אשמח לתת זכות דיבור לחנן אהרן ממשרד התחבורה, וספר לנו מה עשיתם.

חנן אהרן: בוקר טוב.

חנן אהרן: יש לומר שהיוזמה היא של יושבת-ראש הוועדה בעניין.

חנן אהרן: זה היה נושא שלא הוסדר.

חנן אהרן: כמובן השרה אחרי פנייה שלכם נתנה לזה דחיפות וביקשה שנטפל בזה.

חנן אהרן: העניין מוסדר ב"ה.

אבתיסאם מראענה: כרגע בעצם כל מי שנמצא בארץ ואין לו תעודת זהות ישראלית, לא היה יכול לרכב על אופנים חשמליים או על קורקינט.

חנן אהרן: לא יכול היה לעבור את מבחן התיאוריה שזה התנאי לרכיבה על הכלים האלה.

אבתיסאם מראענה: מה שראינו לאורך כל השנים עובדות ועובדים זרים השתמשו בכלי הזה וראינו מחוסרי מעמד שכן השתמשו בכלים האלה ולא היה בטיחותי – לא להם ולא לנו כאזרחים ואזרחיות.

אבתיסאם מראענה: לכן אמרנו: די.

אבתיסאם מראענה: רוצות לשים לדבר הזה סוף ולתת להם היכולת לרכב בבטחה, ללמוד את הנושא ושהדבר יהיה חוקי.

אבתיסאם מראענה: ספר לנו מה עשיתם, כמובן מול רשות האוכלוסין וההגירה, שסיפקו את כל המידע.

חנן אהרן: אחדד את מה שאמר – הנושא הראשון במעלה הוא העניין בטיחותי.

חנן אהרן: בסוף הם נהגו ונוהגים ואם אין היכרות עם הכלי הזה ואיך יש לנהוג ועם דיני התעבורה בדרך, הסכנה היא גם לא רוכבים וגם לעוברים בדרך, זו החשיבות הראשונה במעלה, מעבר לעניין שיוכלו להתנייע כמו שצריך.

חנן אהרן: לכל מי שבעלי אשרה ס' לפי סעיף 2א'5 חוק הכניסה לישראל, לא יכולים להוציא רשיון נהיגה ישראלי.

חנן אהרן: זו סוגיה שאמרנו שנדון בה אחר כך בעניין של מתן רשיונות נהיגה לבעלי אשרות כאלה ואלרים - לרכב, רשיון נהיגה לכל סוגי – זה נושא אחר שיש לדון בו, הוא יותר מורכב.

חנן אהרן: חקיקתי.

חנן אהרן: מבחינתנו משרד התחבורה אין בעיה.

חנן אהרן: אציין בתחילת דבריי שמבחינת משרד התחברה, מי שמוכיח כשירות לנהיגה ברכב, במבחנים שמבצע, מבחינתנו], לא מתייחסים לזהותו של אותו אדם.

חנן אהרן: זה נקבע במשרד הפנים עם כל החוקים.

חנן אהרן: מבחינתנו אין מניעה כזאת אבל יש לסדר את זה.

חנן אהרן: זה סיפור אחר.

חנן אהרן: לעניין ההיתר של הרכיבה, קראנו לו היתר רכיבה ל-A3.

חנן אהרן: יש דרגות של אופנועים לנהיגה.

חנן אהרן: את זה לא הגדרנו כדרגה אלא אמרנו: A3 – זיהוי.

חנן אהרן: היום הדרגה של האופנוע בתקנות התעבורה היא A1, A2.

חנן אהרן: A3 זה אופניים חשמליים או גלגילנוע.

חנן אהרן: עשינו את כל הממשקים מול ממשלת ישראל ביכולת שלהם בשביל האכיפה והזיהוי, ומל משרד הפנים.

חנן אהרן: אנו רואים את כל מרשם האוכלוסין, כשמבקש היתר כזה או רשיון מגיע – למשרד הרישוי - יש ממשקים ממוחשבים.

חנן אהרן: פעם הסתמכתי על ניירות שהם הביאו והיום אנו רואים את זה גם במסך במרשם האוכלוסין לראות שיש לו אכן הרשאה בתוקף.

חנן אהרן: לפני כשש שנים זה סודר הממשק הזה בינינו לרשות האוכלוסין.

חנן אהרן: מבקש היתר כזה לרכיבה על אופניים חשמליים, גילגינוע A3 יצטרך להגיע בפעם הראשונה למשרד הרישוי - זאת כדי שנוציא לו, נסווג אותו 8/9 - זה לא רק להם – לכל מי שלא תושב ישראל, עם תושב זהות ישראלית.

חנן אהרן: מגיע בפעם הראשונה למשרד הרישוי לצורך זיהוי ובדיקה שאכן זה הוא ומול הממשק של משרד הפנים לראות שהאשרה שלו בתוקף.

חנן אהרן: אנחנו נותנים לו.

חנן אהרן: ככה זה מתחיל לכולם, 8/9/ זאת סדרה.

חנן אהרן: כשמסתכלים ברשיון או בהיתר, ורואים 8/9 – גם השוטר, יודעים שזה לא תושב ישראל וזה מספר הדרכון שלו.

חנן אהרן: המשך המספר הוא מספר הדרכון של אותו מבקש.

חנן אהרן: הגדרנו אותם בקבוצה של ה-8/9.

חנן אהרן: אחרי שהציג את הטופס עם דף של משרד הפנים עם הפירמה – יש דוגמה כדי שיידע מה להביא איתו, הפקידה אצלנו תזין את הפרטים, 8/9, ותכניס סימן לדרגות אחרות של רשיונות נהיגה עד שזה יוסדר פעם.

חנן אהרן: אחר כך הולך למלא טופס רש"ל דיגיטלי.

חנן אהרן: ממלא את פרטיו.

חנן אהרן: לא מחייבים אותו בבדיקות, לא בבדיקות רפואיות, פשוט ממלא את הפרטים בבקשה ל-A3.

חנן אהרן: עם זה הולך לזכיין שלנו למבחני התיאוריה.

חנן אהרן: יש לנו שאלות במאגר השאלות של מבחני התיאוריה במשרד התחבורה לכל כלי הרכב, לכל הדרגות, כ-1,800 שאלות.

חנן אהרן: כמובן בנינו שאלות מיוחדות – הוא לא מוציא רשיון לרכב או דרגות אחרות, משאית.

חנן אהרן: לכן בנינו מאגר של קרוב ל-60 שאלות שמוכוון רק לנושא של אופניים חשמליים וגלגילנוע עם כל החוקים הנוגעים, עם התקנות, היכן מותר לנסוע, היכן אסור.

חנן אהרן: ברגע שילמד את מאגר השאלות, הוא כבר יהיה בקי בתחום הזה, ויידע מה הדרישות לכלי.

אבתיסאם מראענה: באיזו שפה?

אבתיסאם מראענה: בעברית, בערבית ובאנגלית.

אבתיסאם מראענה: כרגע הם יבואו לאתר של הזכיין לבצע את המבחן, יבקש A3, יעשה את המבחן - ויכול בשלוש שפות.

אבתיסאם מראענה: אם נצטרך בעתיד לתרגם לשפות נוספות, אולי כן נעשה.

אבתיסאם מראענה: נראה בדרישה, בביקוש, כפי שעשינו בשאר המבחנים.

אבתיסאם מראענה: יש לנו כמעט 7 שפות.

אבתיסאם מראענה: בסוף הוא מקבל אישור מהזכיין, אישור שלנו שנותן לו אותו, שאיתו הוא מסתובב.

אבתיסאם מראענה: זה כמעין ההיתר שלו ביד.

אבתיסאם מראענה: חוץ מזה שהוא מופיע בכל הקבצים.

אבתיסאם מראענה: הוא נוהג עם זה בצורה מסודרת, מזוהה.

אבתיסאם מראענה: המשטרה מעודכנת, כל הגורמים - בתוך הלופ הזה.

אבתיסאם מראענה: קודם כל, אני בהחלט מברכת על הצעד הזה של שרת התחבורה ושל משרד התחבורה, על ההנגשה והאפשרות לאפשר לאותה אוכלוסייה לנסוע בבטחה, לקבל גם מבחינת משטרת ישראל – הרי זה בלאו הכי קורה, והסוגיה הזו בלאו הכי מתמודדים איתה, רק כשהיו תופסים מישהו שרוכב על אופניים, לא היה להם שום מספר מזהה לאכוף את הסוגיה הזו.

אבתיסאם מראענה: לכן עכשיו יש הרישום גם של המשטרה ויש היכולת לאכוף.

אבתיסאם מראענה: זה דבר מבורך, ואני מאוד שמחה שהעניין הזה בהחלט התקדם.

אבתיסאם מראענה: יש לי כמה שאלות לגבי ההנגשה מעבר לזו השפתית.

אבתיסאם מראענה: לגבי הזכיין, כמה זכיינים יש פרוסים בכל הארץ?

אבתיסאם מראענה: הרי זה עובדים זרים ועובדות זרות ומהגרי עבודה או מחוסרי מעמד.

אבתיסאם מראענה: איפה הזכיינים נמצאים?

חנן אהרן: יש לנו שני זכיינים, בצפון ובדרום – מרכז, צפון, דרום.

חנן אהרן: נותנים שירות קרוב לעשרים אתרים בכל הערים הגדולות והפחות גדולות.

חנן אהרן: יש באתר הרשימה.

חנן אהרן: הנגישות - היום אנו עושים את זה קרוב ל-400,000 מבחנים בשנה לכל אזרחי ישראל, לכל המבקשים היום, שבאים להוציא רשיון.

חנן אהרן: ההנגשה היא שם לכל אחד ואחד בכל מקום כמעט.

חנן אהרן: יכול להגיע פיזית או להזמין תור דרך האתר.

חנן אהרן: מגיע לבחינה.

חנן אהרן: אין תורים.

חנן אהרן: מאוד פשוט.

אבתיסאם מראענה: בעצם תצטרכו לעדכן בצורה מסודרת את הזכיינים, שמגיעים אליכם אוכלוסייה חדשה שלא פגשו אותה קודם.

חנן אהרן: לכן אמרתי שעשינו את התיאומים האלה לפני שיוצאים לדרך, כי זה הכי חשוב.

חנן אהרן: לגבי התחולה, אנו רוצים ממש לסגור את זה – צריך לדבר עם משרדי הרישוי.

חנן אהרן: הם מגיעים בפעם הראשונה למשרד הרישוי.

חנן אהרן: גם אוכלוסייה שלא היתה מגיעה אלינו.

חנן אהרן: לכן יש לדעת שאחרון הפקידים שם יודע.

חנן אהרן: אנו לא רוצים שמישהו יפנה יום עבודה ויגיע ויגידו לו: לא יודעים על מה אתה מדבר.

חנן אהרן: אנחנו בימים אלה ממש מדברים איתם, מורידים את זה לשטח.

חנן אהרן: המנהלים יסבירו לעובדים, שזה יהיה חלק.

חנן אהרן: שאדם בא, יודעים מה לעשות איתו.

חנן אהרן: רצינו לומר, מתי התחולה, ובמקרה הזה זה באמת ימים קרובים.

חנן אהרן: אני יודע שאחרון הפקידים יודע במה מדובר ואז בכל הארץ העסק הזה יעבוד כפי שצריך כדי למנוע תקלות.

אבתיסאם מראענה: יופי.

אבתיסאם מראענה: מצוין.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

ענבל בן-ישעיה: רציתי להוסיף מילה.

ענבל בן-ישעיה: אני מנחה את האנשים בשטח חשוב לנו – ציינו את זה גם בנוהל שלנו – שיגיעו עם מסמכים רשמיים, עם הכול בצורה מסודרת.

ענבל בן-ישעיה: לא בהעתקים, לא בפלאפונים.

אבתיסאם מראענה: איזה מסמכים רשמיים?

ענבל בן-ישעיה: אנו מבקשים שיביאו אשרה תקפה, עם דף לוגו של משרד הפנים.

ענבל בן-ישעיה: צריך הכול מקורי.

ענבל בן-ישעיה: כמו שאנחנו מבקשים דרכון להמרה או תעודת זהות לרשיון נהיגה – מבקשים שהם יגיעו עם אשרה תקפה, מקורית, עם דף לוגו של משרד הפנים כדי שלא יהיו לנו אי נעימויות מול הפקידים.

ענבל בן-ישעיה: חשוב כי זו התעודה ועם זה מסתובבים.

ענבל בן-ישעיה: זה צריך להיות צרופה למי שמסיים את מבחן התיאוריה ברכיבה על A3 – צריכים להיות עם האישור הזה בכפוף לאישור שמקבלים מרשות הרישוי כדי להציג לשוטר לצורך אכיפה.

אבתיסאם מראענה: אני מניחה שלעשות תיאוריה בשפה העברית או ערבית או אנגלית למחוסרי מעמד, נשמע לי מאתגר מאוד.

אבתיסאם מראענה: גם תיאוריה קשה למי שדובר את השפה מאחת השפות.

אבתיסאם מראענה: לא כולם עוברים אותה.

חנן אהרן: צריך לבדוק את הנקודה הזאת, את מאגר השאלות הזה.

חנן אהרן: כל מאגר השאלות – בנינו מאגר נוסף לכאלה – לא רק למבקשי מקלט אלא לכל מי שהיום רוצה או מתקשה בשפה מסיבה כזו או אחרת – כל מיני בעיות של קשב וכו'.

חנן אהרן: אנאלפאביתים.

חנן אהרן: כל הסוגים.

חנן אהרן: מי שרוצה – אנחנו אפילו לא דורשים מסמכים – הוא יכול לעשות מבחן בשמע – הוא מגיע לאתר של הזכיין, יושב במחשב ומקריאים לו באוזניות את השאלות.

חנן אהרן: מקבל גם יותר זמן, קרוב לשעה – כפול מזמן רגיל – שיכול לשמוע את השאלות, מקריאים לו את השאלות, ויכול לחזור על זה שוב ושוב.

חנן אהרן: כיום זה מתבצע לגבי אנאלפאביתים ואחרים וכאלה שאינם דוברי השפה.

חנן אהרן: זה מאוד עוזר.

חנן אהרן: מסייע מאוד.

חנן אהרן: יכול לעזור להם כמו לכל האוכלוסיות האחרות.

חנן אהרן: נדאג עוד היום שמאגר השאלות הזה יופיע בשמע.

אבתיסאם מראענה: מאגר השאלות הזה, זה אותו ציבור, אותה אוכלוסייה שאנו פונים אליה, הם שפונים אליכם בשאלות?

חנן אהרן: לא.

חנן אהרן: היום נכנסים לאתר משרד התחבורה.

חנן אהרן: כל מאגר השאלות מופיע לציבור.

חנן אהרן: הוא יכול ללמוד את השאלות מהמאגר עצמו ולבוא למבחן מוכן.

חנן אהרן: לא צריך אפילו לקנות חוברת.

חנן אהרן: התיאוריה היא מונגשת – כל השאלות באתר.

חנן אהרן: כך לומדים היום כל מבקשי הרשיון.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: מעולה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזה חדשות מעולות.

אבתיסאם מראענה: נעמי דניאל ונקש, רוצים להתייחס לחיבור ביניכם למשרד התחבורה לגבי הנגשה?

אבתיסאם מראענה: הרי הסוגיה של המספר, שנמצא ברשות האוכלוסין אך לא בהרבה משרדים.

אבתיסאם מראענה: אני רואה שהמשרד הראשון שהרים את הכפפה הוא משרד התחבורה שחיבר את המספרים עם רשות האוכלוסין.

ענבל בן-ישעיה: לא בדיוק.

ענבל בן-ישעיה: אנחנו מקצים מספר מזהה.

ענבל בן-ישעיה: 8/9 הוא מספר שלנו.

ענבל בן-ישעיה: הוא לא הולך לכל הרשויות.

ענבל בן-ישעיה: מה שהיה נכון לעשות, כשאדם נכנס לישראל בכל מעמד שהוא - שכל הרשויות ידברו כמו עם תעודת זהות שלנו, עם דרכון.

ענבל בן-ישעיה: מספר אחד.

ענבל בן-ישעיה: לביטוח לאומי יש מספר, למס הכנסה יש מספר, למשרד הפנים, למשרד התחבורה.

ענבל בן-ישעיה: כשרוצים לאתר מישהו עם מספר מזהה, בכל גוף המספר שונה.

ענבל בן-ישעיה: אנו מבקשים מהם את מספר האשרה שמוקצה על ידי משרד הפנים.

ענבל בן-ישעיה: אנו מעלים אותו ברשומות שלנו – אם האשרה תקפה, אנחנו מזהים אותה, זה קופץ אצלנו, ונותנים לו מספר נוסף.

ענבל בן-ישעיה: זה 8/9.

ענבל בן-ישעיה: חשוב שיהיה מספר אחיד.

משה נקש: זאת סוגיה נכונה.

משה נקש: נוסיף לגופים האלה עוד גופים – קופות חולים, משטרת ישראל.

משה נקש: יש הרבה מספרים.

משה נקש: זו סוגיה שצריכה להידון בין משרדי הממשלה.

משה נקש: אצלנו המספר הוא מספר הדרכון של הזר, וזה לדעתי מה שצריך להוביל אצל כולם.

משה נקש: לא יודע למה זה לא קורה.

משה נקש: צריך להיות מספר אחיד.

שני בר טוביה: לא לכולם יש דרכונים.

משה נקש: כולם נכנסים עם דרכונים, ואם לא, יש המספר המזהה של רשות האוכלוסין שהוא כמספר דרכון.

משה נקש: לעניין הזה, אני חושב שיהיה נכון שכל הגופים יסתנכרנו למספר שלנו.

משה נקש: זה יהיה נוח לכולם – למשרדי הממשלה ולמי שמחזיקים את הדרכונים האלה.

משה נקש: לעניין הדיון – אני פחות עוסק בנושא של מסתננים אבל כן בנושא של עובדם זרים.

משה נקש: עשינו בשנה הקודמת שיתוף פעולה עם הרלב"ד והנגשנו גם בעלוני מידע למעסיקים את נושא בטיחות בדרכים.

משה נקש: ביקשנו מהמעסיקים שיעבירו לעובדים הזרים שלהם.

משה נקש: גם עשינו הרצאה לכל הלשכות הפרטיות דווקא בחקלאות כי שם היו הרבה תאונות ונוהגים על כלי רכב.

משה נקש: הזמנו נציג מהרלב"ד שעשה הרצאה לכל נציגי הלשכות הפרטיות בנושא של בטיחות בדרכים.

משה נקש: זה האימפוט שלנו לעניין.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: שני בר טוביה, בבקשה.

שני בר טוביה: תודה רבה.

שני בר טוביה: באמת יום משמח.

שני בר טוביה: חדשות משמחות.

שני בר טוביה: אני מקווה שלא רחוק היום שנשב בדיון דומה בהקשר של רשיונות נהיגה.

שני בר טוביה: יש לי כמה שאלות ספציפיות שנוגעות לעניין הכללי, שהוא החיים במדינת ישראל עם אשרה 2א'5 שהיא לא באמת אשרה אלא הומצאה במיוחד בשבילם.

שני בר טוביה: אנו מכירים את המבוך הבירוקרטי הזה ממקומות אחרים.

שני בר טוביה: מישהו שבוע שעבר אמר לי שהוא לא יכול להוציא כרטיס מועדון בשופרסל כי אין לו מספר תעודת זהות.

שני בר טוביה: גם במקרים קודמים שפתחו משהו בפני מבקשי מקלט, הרבה פעמים היו סוגיות של יישום, שהפקיד בסוף הדרך כפי שאמרתם – הוא לא מכיר.

שני בר טוביה: מה זה חתיכת הנייר הזאת?

שני בר טוביה: מה זה אשרה 2א'5?

שני בר טוביה: איך אני מתנהג איתה?

שני בר טוביה: רציתי להדגיש את החשיבות של זה, לשאול איך ההנחיה הזאת הולכת לצאת – במשרדים אחרים יש חוזרי מנכ"ל.

שני בר טוביה: האם יהיה הסבר על התהליך גם מבחינתם?

שני בר טוביה: הרשויות במדינת ישראל זה לא מקום שהם מרגישים בו נוח בדרך כלל.

שני בר טוביה: אם יהיה הסבר מסודר – נראה לי שלצפות שיהיה בתיגרינית זה מעל ומעבר אבל אנחנו נוכל לתרגם, לעזור בהפצה, ובאופן כללי, להבין האם התהליך הזה נתפר במיוחד בשבילם – האם יש עוד אנשים שמסתובבים עם אישור התיאוריה הזה שאמרתם שיסתובבו איתו?

שני בר טוביה: אם כן אשמח להבין מה זה כי לי יש רשיון נהיגה.

שני בר טוביה: אשמח להבין מה זה, כי ניתקל במקרים בשטח.

אבתיסאם מראענה: תהיה פתקית?

חנן אהרן: אישור שהוא נושא עימו בעת הרכיבה.

חנן אהרן: אם לנו יש רשיון מפלסטיק, הוא ינהג עם זה.

חנן אהרן: יש נהגים ותיקים במדינת ישראל שנוהגים עם רשיון זמני מנייר של משרד התחבורה.

חנן אהרן: מי שנפסל רשיונו וקיבל דחייה, נוהג עם רשיון זמני נייר.

חנן אהרן: בדיוק אותו נייר, דומה.

חנן אהרן: במקרה זה לא מקבל רשיון אלא מסמך כמו נהגים אחרים.

ענבל בן-ישעיה: כמו ילד בן 16 שנוסע על קורקינט.

שני בר טוביה: כדי להבין האם התהליך הזה נתפר במיוחד בשבילם?

דוברת: למשל, כשהוא נוהג בשלילה, הוא רשאי לנהוג על אופניים חשמליים, ויכול לקבל.

דוברת: אם עבר תיאוריה בעבר – מוכר, ואם לא, ועושה תיאוריה – יכול לנהוג.

שני בר טוביה: תודה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

הדרה זרי: שלום, אני מבקש מקלט מאריתריאה.

הדרה זרי: קודם כל אני מודה על הדבר הקטן הזה שאישרו לנו לנהוג על אופניים.

אבתיסאם מראענה: לא אישרו.

אבתיסאם מראענה: הם אומרים שהולכים לנהגיש את מבחן התיאוריה.

אבתיסאם מראענה: מי שעובר אותו – גם ספר לחברים שלנו – יוכל לנהוג.

אבתיסאם מראענה: כרגע כל מי שאין לו תיאוריה - לא יכול לנהוג.

הדרה זרי: התכוונתי, לגשת ולעשות את התיאוריה הזאת.

הדרה זרי: כמה שזה בשבילי מעט, כי מגיע לי רשיון נהיגה ודברים אחרים רבים שמבחינת בן אדם, וזה לחנוק אותך גם בדברים הקטנים, שאתה בכלל לא קיים, לשלול לך את כל הדברים שיש לך בחיים.

הדרה זרי: הדברים הפשוטים שאתה נוסע מהבית לעבודה.

אבתיסאם מראענה: במה אתה עובד?

הדרה זרי: בשני מקומות – במסעדה וגם בארגון אס"ף.

הדרה זרי: מתרגם.

הדרה זרי: ללכת מהבית לעבודה ולחזור הביתה – רוצים לשלול.

הדרה זרי: אז קודם כל תודה על זה שנתנו לנו לעשות בצורה חוקית ומסודרת.

הדרה זרי: אני מקווה שיהיה יותר מהר, היתר שבזמן הקרוב שנעשה את התיאוריה הזאת.

אבתיסאם מראענה: אם אתה ניגש למבחן תיאוריה, יש לנו סטאדי קיים מושלם להבין מה ההנגשה.

אבתיסאם מראענה: מה שפת האם שלך?

הדרה זרי: תיגריניה.

אבתיסאם מראענה: רואה עצמך עושה מבחן באנגלית, ערבית, עברית?

הדרה זרי: אנגלית, ערבית – לא אעשה.

הדרה זרי: אולי בשמיעה.

הדרה זרי: אני לא יודע לקרוא ערבית.

הדרה זרי: באנגלית קצת.

הדרה זרי: בעברית אולי.

אבתיסאם מראענה: הוא בישראל, מתנדב אצלכם בעבודה, וגם הוא עובד, מדבר איתי בעברית, ועדיין יכול להיות שמבחן התיאוריה יכול להיות שלא יצליח לעבור אותו בכלל המחסום השפתי.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר שיש פה אתגר מבחינת שלוש השפות שמציעים לך.

הדרה זרי: הרבה אנשים לא יודעים לדבר עברית, חוץ מהשפה שלהם.

הדרה זרי: הם לא נכנסו לדברים ללמוד בישראל.

הדרה זרי: הם הלכו לעבוד ולא יודעים אפילו להסתדר עם המעסיק.

הדרה זרי: אז איך יוציאו תיאוריה ואת הדברים האלה?

הדרה זרי: זה יהיה קשה.

הדרה זרי: אבל לפחות שאישרו את זה.

אבתיסאם מראענה: זה לא מספיק.

אבתיסאם מראענה: עכשיו אתה צריך לעבור את זה.

חנן אהרן: אם אנחנו נדע למשל שהשפה – מבין המקשים – שפה היא שפתם של רובם, אני יכול לתרגם את השאלות לשפה הזו ואבחן אתכם בה.

אבתיסאם מראענה: אני מטילה את האחריות על משרד התחבורה.

שני בר טוביה: זה רק תיגריניה.

שני בר טוביה: כי הסודנים בערבית רובם.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ממשרד התחבורה שיקבל מד"ר שני בר טוביה – יש פורום מדהים, עובדים יפה מאוד, פורום ארגוני הפליטים ומבקשי המקלט.

אבתיסאם מראענה: תדברו איתם, תתאמו ציפיות.

אבתיסאם מראענה: הם מייצגים אותה אוכלוסייה.

אבתיסאם מראענה: יכולים גם אחר כך לעבור על השאלות.

חנן אהרן: יש הערכה לכמות המבקשים?

שני בר טוביה: בטח.

שני בר טוביה: לאחרונה נפל דבר ובדצמבר 2,500 סודנים קיבלו אשרות א'5 בגלל פסיקת בג"ץ.

שני בר טוביה: משרד הפנים מתעקש שהן זמניות, זה לא נתן להם את הזכויות המלאות של מחזיקי אשרות 2א'5, ובכל זאת זה התקדמות ולפחות מבחינת משרד התחבורה, ברגע שלמישהו יש 2א'5, יש לו תעודת זהות ודרכו פתוחה.

שני בר טוביה: עליהם אנחנו לא מדברים אלא על מעט סודנים ובעיקר על אריתראים, 20 וקצת אלף בגירים.

אבתיסאם מראענה: כולל הצפון?

שני בר טוביה: כן.

שני בר טוביה: אריתראים זה תיגריניה.

שני בר טוביה: אין אריתראי שלא יודע תיגריניה.

הדרה זרי: אני לא יודע.

חנן אהרן: נעשה לו מבחן בעל פה, משהו.

חנן אהרן: נעשה משהו.

אבתיסאם מראענה: אני לא אוהבת את המשהו.

אבתיסאם מראענה: גם אתם לא עושים משהו, בטח לא השרה מיכאלי.

אבתיסאם מראענה: הכול מדויק, מילה במילה.

חנן אהרן: יש לנו היום כאלה שלא יכולים לעשות לא בשמע ולא בזה.

חנן אהרן: נגיד יוצאי העדה האתיופית, חלק שבאו - יש צרכים.

חנן אהרן: אנו מודעים להם ונותנים מענה לצרכים.

חנן אהרן: אם יהיו כאלה שלא יוכלו להסתדר גם עם השפה הזו, שנתרגם, נמצא דרך.

ענבל בן-ישעיה: נדע תוך כדי תנועה.

ענבל בן-ישעיה: נלמד את השטח, הם ילמדו את הצרכים.

ענבל בן-ישעיה: נוכל לדבר.

אבתיסאם מראענה: יש לכם ד"ר שני בר טוביה.

אבתיסאם מראענה: תיעזרו בה והיא תהיה הקשר ביניכם לאותה קהילה.

אבתיסאם מראענה: היא תנגיש את זה, תגיד מה הרגישויות, מה האפשרויות.

אבתיסאם מראענה: ואם לא תסתדרו, ותרצו אותי באמצע – אני כאן תמיד.

אבתיסאם מראענה: אני סומכת עליה שתעשה את העבודה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: חברתי שפי פז, בבקשה.

שפי פז: צריך לעצור קצת את החגיגה הזאת.

שפי פז: לפני הכול, אין פה נציג של המשטרה ונדבר על זה.

שפי פז: אתן לגלעד ידידי לדבר על נושא המשטרה והאכיפה.

שפי פז: נתחלק.

שפי פז: כולנו יודעים וגם את, שכל הסיפור הזה לא נועד למנוע תאונות ולא כדי ושהם יידעו לנסוע כמו שצריך או שהם יתחילו לחבוש קסדות או לא ירכיבו 5 ילדים על אופניים ולא ירכבו על מדרכות.

שפי פז: כל המטרה של זה - עוד צעד בכיוון של נרמול.

שפי פז: אס"ף ידועים בזה, הפורום ידוע בזה.

שפי פז: עובדים בשיטת הסלמי.

שפי פז: עוד צעד קטן, לנרמול.

שפי פז: לא שמתי לב עד היום – 15 שנה הם כבר פה – שהעובדה שלא היתה להם תיאוריה או שזה לא היה חוקי, הפריעה להם לנהוג על הקורקינטים, על אופניים, על מדרכות, בניגוד לחוקי התנועה, בכיוון ההפוך, להרכיב ילדים - הראיתי לך תמונה - שלושה ילדים מתחת לגיל 16 על קורקינט שיתופי גנוב כי אין להם יכולת מתחת לגיל 16 להוציא קורקינט כחוק.

שפי פז: רוכבים 3 חבר'ה באלנבי.

שפי פז: צילם את זה פעיל שלי באלנבי, אמר: הם זגזגו בין רכבים - ונס שלא היתה שם תאונה.

שפי פז: לו רצו להכשיר אותם, יש אס"ף, יש להם מתורגמנים, מלא כסף, 5 מיליון שקל בשנה תקציב.

שפי פז: יכלו לעשות להם סדנאות הכשרה כפי שמכשירים אותם איך להתנהל עם משטרה, איך להגיש תלונות על ישראלים, איך לשקר בכל מקום.

שפי פז: אין בעיה.

שפי פז: אז האמת היא שהמטרה היא נרמול.

שפי פז: המשטרה, ושוב – חבל שהיא לא פה - יש לי נתונים מבקשת חופש מידע.

שפי פז: בין 2018 ל-2020 ניתנו 3,124 דוחות לחסרי מעמד בענייני תעבורה.

שפי פז: שולמו 3,044.

שפי פז: 80 איש שילמו.

שפי פז: לכן חבל שהמשטרה לא פה, כי אני ראיתי בעיניים שלי ואני גם רוכבת על קורקינט, אני רואה מה קורה.

שפי פז: ראיתי בעיניים שלי כל כך הרבה פעמים, כששוטרים כבר עוצרים אותם, שזה נס, וזה נדיר, את האריתריאי, לוקח את הדוח מול עיניי השוטר וקורע אותו, זורק אותו – אני רואה את זה בעיניים.

שפי פז: לא מעניין אותם חוקים או משטרה.

שפי פז: הכול בלוף פה.

שפי פז: לא אמרתי כלום על גנובים.

שפי פז: לגבי וולט - אחד הטיעונים – וקראתי את המסמך ששני כתבה – שהם עובדים בשליחויות.

שפי פז: התפוצץ בתקשורת שכל האריתריאים עובדים עם אפליקציות פרוצות.

שפי פז: רציתי להביא לפה מישהו שעובד בוולט, הם כולם לא הסכימו מפחד.

שפי פז: אני לא מדברת על הגנובים.

שפי פז: לא מדברת על זה שבשבת שוק האופניים בנווה שאנן הומה.

שפי פז: אגב הלקוחות הכי גדולים כרגע זה הסינים.

שפי פז: את שוק האופניים וכל הגניבות מנהלים הסודנים, לא אריתריאים.

שפי פז: מטורף מה שקורה.

שפי פז: מה שיקרה כעת – המעט אכיפה שהיתה, גם לא תהיה.

שפי פז: בעצם, לא ישתנה כלום מעבר לעובדה הבסיסית שנרמלתם אותם עוד טיפה.

שפי פז: לגבי נהגים, ואני יודעת שזה הצעד הבא – כרגע יש בדרום תל אביב מאות נהגים אריתראים עם רכבים, לא אומר אם רוכשים את הרכבים.

שפי פז: אני יודעת איפה הם מתאמנים בנהיגה.

שפי פז: יש לי סיפורים על רשיונות מזויפים.

שפי פז: אין לי הוכחות.

שפי פז: רואים אותם בכל מקום, אריתריאים נוהגים.

שפי פז: אין להם רשיונות נהיגה או ביטוח.

שפי פז: אם מישהו ייפגע, הוא יכול לחפש אותם לא יודעת איפה.

שפי פז: אגב גם בקורקינט.

שפי פז: גם הטוקטוקים נכנסים לסיפור הזה?

שפי פז: זה מאוד חשוב.

גלעד הלחמי: יש בדרום תל אביב גם נושא הטוקטוקים, כמו בהודו, הכלי החשמלי.

גלעד הלחמי: הבנתי שזה היה צריך להיכנס ברפורמה של שוק שירותי הרכב שתקועה של להוציא את זה מחוץ לחוק או כן להכניס.

גלעד הלחמי: כרגע הם נוהגים על זה.

גלעד הלחמי: לי אישית – אני עובד במוסך אז אין לי בעיה – נכנס ברכב פעמיים כזה.

גלעד הלחמי: אין לי את מי לתבוע - רק לטפל בעצמי.

גלעד הלחמי: גם לזה יש להתייחס כי זה כלי חשמלי שנוסע על הכבישים, על המדרכות, בכל דרום תל אביב.

גלעד הלחמי: אנחנו נראים קצת כמו הודו לאחרונה.

גלעד הלחמי: בנושא האכיפה, ושפי צודקת – אין פה המשטרה.

גלעד הלחמי: בשטח זה לא משנה – ייתנו היתר או לא – דרום תל אביב תהיה מפוצצת במסתננים, מבקשי מקלט שנוהגים על אופניים חשמליים.

גלעד הלחמי: הבעיה שלנו זה האכיפה.

גלעד הלחמי: אין שום כלים גם לבתי משפט, ואנחנו רואים שמוחקים מעל 50% מהתיקים של מסתננים, בתי המשפט מוחקים, אז גם אם יעברו עבירות תנועה, והשוטר ייתן להם דוח, זה לא יעזור כי אנחנו צריכים פה נציגים שיטילו סנקציות, מה קורה אם אדם לא משלם את הדוחות שלו.

גלעד הלחמי: גם יש לעשות הבדל בין מבקשי מקלט לרוב האריתראים שבארץ שלא ביקשו מקלט עד היום כלומר הם גם חסרי מעמד או כאלה שנדחתה בקשתם, למה לתת להם פרס בצורת רשיון?

גלעד הלחמי: אם נדחתה בקשת המקלט שלהם, הם לא פליטים, הם לא מבקשי מקלט.

גלעד הלחמי: הם כאלה שהמדינה דחתה.

גלעד הלחמי: נמצאים פה באופן לא חוקי.

גלעד הלחמי: למה לתת להם פרס בצורת רשיון נהיגה?

שני בר טוביה: אתקן את זה כדי שלא תהיה טעות בפרוטוקול – גם אריתריאי שבקשתו נדחתה למקלט, נמצא פה באופן חוקי למהדרין כי יש להם אשרת שהייה.

גלעד הלחמי: לא אמרתי את זה.

שני בר טוביה: כל האריתראים שנמצאים פה, מוגנים מפני הרחקה.

שני בר טוביה: כולם מחזיקים באשרה 2א'5.

שפי פז: בגלל השקרים.

שפי פז: בגלל שממשלת אריתריאה מסרבת לקבל אותם ואת יודעת את זה.

שני בר טוביה: ואני רוצה להצטרף לקריאתה של הגב' שפי פז ולהפסיק עם שיטת הסלמי ולקרוא למשרד הפנים אחרי 16 שנים שהם נמצאים פה באופן חוקי עם הגנה קבוצתית לתת להם אשרה א'5.

שני בר טוביה: זה היה פותר למשרד התחבורה ולכל יתר משרדי הממשלה את הבעיות שלהם.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: שלום לחבר הכנסת מוסי רז.

אבתיסאם מראענה: אתה רוצה להצטרף לחגיגה?

אבתיסאם מראענה: כי שפי פז רוצה לפרק את החגיגה שלנו על ההישג.

גלעד הלחמי: רק מבקשים שתאכפו את החוק.

שפי פז: אני רוצה שהם יעזבו ולא יקבלו מעמד, אבל בינתיים, כל זמן הממשלה הזאת לא עושה זאת, שיאכפו את החוק בשכונות שהם גרים בהן.

שפי פז: זה מה שאנחנו מבקשים כרגע.

שפי פז: תאכפו אצת החוק.

שפי פז: זה כל מה שאנו מבקשים.

אבתיסאם מראענה: בסדר.

אבתיסאם מראענה: מתי יושבת-ראש ועדה בכנסת אמרה לך: את צודקת?

אבתיסאם מראענה: לא קרה לך.

אבתיסאם מראענה: חבר הכנסת מוסי רז, בבקשה.

אבתיסאם מראענה: אחר כך נדבר על השאלה שלך שהיא בהחלט במקום.

מוסי רז: תודה, גברתי היושבת-ראש.

מוסי רז: ראשית גם אני בעד קיום החוק ואכיפתו אך חשוב שהוא יהיה צודק ואז יהיה גם יותר טעם לאכוף ולקיימו.

מוסי רז: יש אצלנו בארץ מבקשי מקלט שכמעט כולם נמצאים פה יותר מ-12, 13 שנים.

מוסי רז: הגיע מזמן הזמן לקלוט אותם ולתת להם לפחות תושבות, אבל אנו לא מדברים על זה היום.

מוסי רז: אני ב-16 ביוני, לפני 11 חודשים בדיוק, פניתי לשרה הנכנסת מרב מיכאלי בנושא האופניים החשמליים והקורקינטים, ואני שמח – 11 חודשים זה לא הרבה זמן – שהשרה נענתה לפנייה.

מוסי רז: זה חשוב.

מוסי רז: יעזור לקליטה, למעסיקים שלהם, להם להתפרנס, לנוע, לחסוך כסף שלעיתים הולך על אוטובוסים ודברים כאלה.

מוסי רז: לא רוצה שנעשה צדק כי זה דבר קטן אך זה דבר חשוב.

מוסי רז: אני מקווה שאם יש מבחנים ותיאוריות, שזה יונגש לכל השפות הרלוונטיות.

מוסי רז: אנחנו נדבר על קונגולזים בשבוע הבא, אבל ודאי לכל שפה רלוונטית למבקשי המקלט האלה.

מוסי רז: זה צעד מאוד חשוב שעשתה השרה, ומקווה שיהיו רבים כאלה מכל משרדי הממשלה כדי שכל מי שנמצא פה יזכה לחיים הוגנים וצודקים.

שפי פז: אפשר שהם יחזיקו גם נייר בכיס שמעיד שהם רכשו את הקורקינט?

שפי פז: כי לי גנבו 2 קורקינטים ו-3 זוגות אופניים.

שפי פז: במקום הסכין שמחזיקים בכיס.

אבתיסאם מראענה: אני לא מרשה הסתה.

שפי פז: זה לא הסתה.

שפי פז: למה יש כל כך הרבה דקירות?

שפי פז: כי אנשים מסתובבים עם סכינים בכיס.

גלעד הלחמי: יש בממוצע 3 דקירות בשבוע בדרום תל אביב.

גלעד הלחמי: אף ועדה לא מדברת על זה.

גלעד הלחמי: רק עוסקים באיך להקל על המסתננים את החיים ולא על תושבי דרום תל אביב.

גלעד הלחמי: כי לא את גרה בדרום תל אביב ולא מוסי רז.

גלעד הלחמי: אבתיסאם כן, אני כן ושפי כן.

אבתיסאם מראענה: גם אני גרה במקום שיש בו דקירות.

אבתיסאם מראענה: נסדיר את יחסינו כאן.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: ראשית, אני מודה למשרד התחבורה ולשרה מרב מיכאלי.

אבתיסאם מראענה: מודה לחבר הכנסת מוסי רז, ורוצה לענות לך שפי ככה: הבאת לי תמונה, ואיני רוצה להתעלם ממנה.

אבתיסאם מראענה: התמונה הזאת בהחלט משקפת את מה שאנו כן עושות כאן.

אבתיסאם מראענה: את אוהבת את מחוסרי המעמד, לא אוהבת, מכבדת לא מכבדת – זו לא השאלה.

אבתיסאם מראענה: יש פה נערים מתחת לגיל – ברגע שיתחיל הבנה לגבי הכלי הזה, הוא כלי מסכן חיים.

אבתיסאם מראענה: המשפחות והחברים שלנו, שהם מחוסרי מעמד וכולנו, גם אזרחים ואזרחיות – את רוצה לומר לי שאיני רואה שהם אזרחים של מדינת ישראל שהם ישראליים בעצמם, והילדים שלהם לא עולים על קורקינטים ועל אופניים חשמליים?

אבתיסאם מראענה: הסוגיה הזו, כשהפכה להיות מגפה, האופניים החשמליים, ואמרו: די, מתחת לגיל 16 לא, וזה מצריך מבחני תיאוריה - זה חל קודם כל על אזרחי מדינת ישראל כי נהיה כאוס וכמות האנשים שנפגעו היתה מצמררת באמת, והמון אנשים קיפחו את חייהם או נמצאים בבית לוינשטיין בשיקום על הסוגיה הזו של האופניים החשמליים.

אבתיסאם מראענה: הגיע הזמן להסדיר את הסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: האנשים האלה והילדים האלה משתמשים בכלי הזה.

אבתיסאם מראענה: הם צריכים להבין את הבטיחות ומה מותר ומה אסור.

אבתיסאם מראענה: מי שיכול ורוצה ללכת לפי חוק, מוזמן למשרד התחבורה, לעשות את מבחן התיאוריה, ומי שלא, אני מזמינה, ואעקוב אחר סוגית האכיפה לגבי מי שעובר על החוק.

אבתיסאם מראענה: הוועדה הזו כל הזמן קוראת כן ללכת לפי חוק ולא נגד.

אבתיסאם מראענה: הדבר הזה מוסדר.

אבתיסאם מראענה: אנו מבינות אותו.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת למשרד התחבורה לבחון תרגום של המבחן לתיגריניה עבור כ-20,000 מבקשות ומבקשי מקלט דוברי השפה, ולבחון אפשרויות נוספות להיבחן בעל פה וגם להנגיש לבעלי צרכים מיוחדים.

אבתיסאם מראענה: אני כן מציעה את השידוך ביניכם לפורום ארגוני הפליטים כדי למקסם את השירות הזה.

אבתיסאם מראענה: כמובן אני רוצה בהקדם האפשרי, לקבל את ההודעה מתי השירות הזה מתחיל לפעול ואז נוכל לרדת לשטח.

אבתיסאם מראענה: אני גם קוראת, ברגע שמשטרת ישראל מתעדכנת על ההחלה של מבחני התיאוריה, לנהוג בהתאם, ומי שעובר על החוק, בעצם צריך לשלם על זה.

שפי פז: את מדברת על אזור שהמשטרה לא מטפלת בסחר בסמים?

אבתיסאם מראענה: יש למשטרה עבודה רבה ונקרא לה שתעשה את עבודתה.

אבתיסאם מראענה: מצטרפת לקריאתך.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, הישיבה נעולה.