הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 40, 2022-05-16 10:30

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה של הוועדה.

אבתיסאם מראענה: על סדר-היום: ביטול החרגת שירותי בריאות הנפש מביטוח הבריאות של העובדות והעובדים הזרים; הנגשה שפתית של שירותי הרפואה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מבינות שבעצם בריאות הנפש – גם חצי דיון לפני מספר חודשים בסוגיה הזאת של הנגשת בריאות הנפש לעובדות והעובדים הזרים.

אבתיסאם מראענה: הלחץ המסיבי היה בעקבות – היינו בלב ליבה של הקורונה – משבר מאוד גדול שעובדות זרות ועובדים זרים מתמודדים עם משבר הקורונה, ולכן הגענו למצב שבו צריך לדון בזה – איזה מענה ניתן לאותם עובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: הקורונה הסתיימה – אני מאוד מקווה, יש פוסט קורונה, ומעבר לפוסט קורונה, אנחנו גם בדיון שנערך בוועדה לאלימות מינית, העניין הזה עלה בצורה מאוד חריפה, שבעיקר עובדות זרות מתמודדות עם משברים מאוד גדולים.

אבתיסאם מראענה: לא מוגשת להם עזרה נפשית ועל סוגיה זו אנו רוצות לקיים את הדיון היום.

אבתיסאם מראענה: מה שאני יודעת ומבינה - שירותי בריאות הנפש אמורים להיות מונגשים, בטח טיפול פסיכיאטרי, לעובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: החריגו את הסוגיה של טיפול פסיכולוגי, ועל זה כמובן תישאל השאלה אחרי השאלה שלנו לגבי קודם כל טיפולים פסיכיאטריים לעובדות ועובדים זרים, טיפולים נפשיים.

אבתיסאם מראענה: אתן זכות דיבור למנהל תחום צמצום פערים בבריאות במשרד הבריאות, גדעון פרץ.

אבתיסאם מראענה: לפני שאנו צוללות למה קורה ומה לא – תמיד אפשר להגיע לוויכוח הזה הכי מהר שאפשר.

אבתיסאם מראענה: תספר לי על עצמך, מי אתה, מה עברת, ומה אתה רוצה לומר לגבי הפערים ואיך אתה מצמצם אותם.

גדעון סער: לא התכוננתי לספר על עצמי - אבל בשמחה.

גדעון סער: נעים מאוד, גידי פרץ, מנהל תחום צמצום פערים במשרד הבריאות וממונה על מניעת גזענות.

גדעון סער: אני בתפקיד כשלוש שנים.

גדעון סער: במקצועי אני עובד סוציאלי.

גדעון סער: יש לי גם תואר במינהל ומדיניות ציבורית.

גדעון סער: תחום צמצום פערים במשרד הבריאות קיים מעל עשור, מתוך הבנה שמשרד הבריאות כבר אז, שהנושא של פערים בבריאות הם בעיה שמשפיעה בשלושה מישורים: אחד, הערכי.

גדעון סער: אנחנו לא רוצים שיהיו פה אנשים שאין להם שירותי בריאות ולא נגישים לשירותי בריאות.

גדעון סער: שתיים, במישור הבריאותי.

גדעון סער: ברגע שיש אוכלוסיות בריאות פחות, הנושא הזה משפיע גם על האוכלוסיות הבריאות.

גדעון סער: ראינו זאת בקורונה היטב - שכשיש אוכלוסיות שלא מתחסנות, המגפה רלוונטית לכלל האוכלוסייה, כשאנשים מגיעים יותר למיון, בתי החולים והמיון תפוסים לכלל האוכלוסייה.

גדעון סער: לכן לנו כמדינה, יש חובה לטפל בנושא של צמצום פערים.

גדעון סער: הנושא השלישי הוא כלכלי.

גדעון סער: גם הכלכלה שלנו נפגעת כתוצאה מפערים בבריאות.

גדעון סער: יש מחקר שנעשה אמנם ב-2014 שהעריך שבין 0.7 ל-1.3% מהתל"ג נפגע בגלל פערים בבריאות.

גדעון סער: זה במיליארדים של שקלים, כל שנה שהמדינה מפסידה בגלל פערים בבריאות.

גדעון סער: לכן משרד הבריאות עוסק בנושא מעל עשור.

גדעון סער: אנו מנטרים ומסתכלים על פערים בבריאות, קודם כל - היכן נמצאים.

גדעון סער: יש לנו פערים שקשורים למרכז ופריפריה, יש פערים שקשורים בעיקר לפערים בין אוכלוסיות שונות, בין אם זה אוכלוסיות במעמד חברתי כלכלי נמוך לעומת גבוה, אוכלוסייה ערבית לעומת אוכלוסייה יהודית, יוצאי אתיופיה.

גדעון סער: אוכלוסיית העולים.

אבתיסאם מראענה: קראתי את הדוח המהמם שלך על פערים בבריאות מבחינת החברה הערבית לעומת החברה היהודית.

אבתיסאם מראענה: היה בהחלט מרתק.

גדעון סער: אנחנו באמת מקדמים תוכניות ככל שאנחנו יכולים בנושא הזה.

גדעון סער: היום יש תוכנית לבריאות האוכלוסייה הערבית, שאנחנו עובדים עליה כבר כמה שנים.

גדעון סער: אנחנו מפתחים תוכנית בנושא בריאות של אנשים בעוני ותוכניות נוספות יחד עם נושא של מדידה של הפערים בבריאות.

אבתיסאם מראענה: ספר לי על האוכלוסייה שאני מייצגת אותה בגאווה גדולה מאוד.

גדעון סער: בנושא אוכלוסיית העובדים הזרים.

אבתיסאם מראענה: והעובדות.

אבתיסאם מראענה: זה לא להתקטנן.

אבתיסאם מראענה: בריאות של אשה ושל גבר זה דברים שונים.

גדעון סער: לחלוטין.

גדעון סער: חשוב להזכיר פה שוב שהעובדות והעובדים הזרים מגיעים לארץ במסגרת הסכמים בין לאומיים.

אבתיסאם מראענה: לא כולם בהסכמים בילטריאליים.

גדעון סער: אלה שמגיעים ומחויבים לפי חוק עובדים זרים, המעסיק צריך לבטח אותם.

גדעון סער: המדינה קבעה בחוק, שהביטוח שלהם יושת על המעסיק, ויינתנו להם כל השירותים בצו הבריאות אך המדינה או החוק לא קבע מי ייתן את השירותים האלה, ומשאיר את זה לחוק הפרטי.

גדעון סער: חברת ביטוח שמבטחת עובד זר יכולה תיאורטית לקנות את השירותים שאותו עובד מקבל בין אם מקופת חולים, בין אם מחברה אחרת או מגוף פרטי.

גדעון סער: כבר פה אנו נכנסים לשאלה של מידת המעורבות של משרד הבריאות.

גדעון סער: הוא רגולטור על קופות החולים ולא בהכרח רגולטור על הפעילות הפרטית שלהן.

אבתיסאם מראענה: של חברות הביטוח.

גדעון סער: על חברות הביטוח אנו בטוח לא רגולטור, אבל כשקופת חולים מתקשרת בהסכם פרטי לספק שירותים פרטיים לאיזה גוף, אגף הפיקוח על קופות החולים של משרד הבריאות פחות מעורב בנושא.

גדעון סער: כן יש לו אמירה שעוד מעט אגיע אליה.

גדעון סער: אעדכן מה התקדם מאז פגישתנו האחרונה.

גדעון סער: יש מה שהתקדם יותר, ויש שפחות.

גדעון סער: לגבי הנושא של שירותים פסיכולוגים ופסיכיאטריים, בפנייה אלינו של ארגוני החברה האזרחית נאמרו שני דברים בנושא: אחת, בקשה לבטל את ההחרגה של שירותים פסיכולוגיים, והשנייה - שאותנו יותר הטרידה – שגם אנשים שזכאים היום לטיפולים פסיכיאטריים ולא פסיכולוגים, מקבלים סירוב.

גדעון סער: קיימנו פגישה עם הארגונים, בעקבות זה הוצאנו גם סיכום דיון שנשלח גם לחברות הביטוח, גם לקופות החולים.

גדעון סער: שמענו על פנייה שנעשתה שקופת חולים סירבה לתת שירות פסיכיאטרי לעובדת זרה, ונשלח אליה הסיכום.

גדעון סער: גם נשלח לחברת הביטוח הסיכום.

גדעון סער: חברת הביטוח מייד אמרה שצריך לתת, זה כלול בפוליסה.

גדעון סער: כבר פה אנו רואים שינוי מבורך מבחינתנו - זה דבר שקיים.

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי איפה השינוי.

אבתיסאם מראענה: כלומר עובדת מגיעה, אומרת: אני רוצה טיפול פסיכיאטרי.

אבתיסאם מראענה: קופת החולים אומרת: לא.

אבתיסאם מראענה: החברה האזרחית מתערבת ואומרת: זה מחויב, כתוב בפוליסה.

אבתיסאם מראענה: מה השינוי פה?

גדעון סער: עד כה לא היה מסמך רשמי של משרד הבריאות.

גדעון סער: הוא יצא כסיכום דיון במרס או בפברואר, סיכום דיון של משרד הבריאות יחד עם ארגוני החברה האזרחית.

גדעון סער: גם הועבר לוועדה, שמבהיר שהשירותים הפסיכיאטריים כלולים בצו בריאות עובדים זרים.

נעה בן שבת: למה לא מתקנים את הצו?

גדעון סער: פה לא היה צורך לתקן את הצו.

גדעון סער: פה היה צריך להבהיר שהצו כולל בתוכו את השירותים הפסיכיאטריים, כי צו הצו ברור.

גדעון סער: אנו מביים שהיו מקרים שחברות הביטוח, קופות החולים פירשו אותו בצורה לא נכונה.

נעה בן שבת: אבל יש משהו מבלבל בצו, כי מצד אחד אומרים שכל השירותים שניתנים בתוספת השנייה, צריכים להינתן.

נעה בן שבת: מצד שני כתוב שם שיש החרגה של השירותים הפסיכיאטריים.

גדעון סער: פסיכולוגיים.

גדעון סער: יש בחוק בריאות ממלכתי הגדרה של מהם שירותים פסיכולוגיים.

נעה בן שבת: אולי זה קצת מבלבל.

אבתיסאם מראענה: אני לא חושבת שקופות חולים מתבלבלים בין שירות פסיכיאטרי לפסיכולוגי.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שלא קראו את זה נכון.

אבתיסאם מראענה: נכבד אותם.

אבתיסאם מראענה: אז חידדתם את הצו.

אבתיסאם מראענה: אין באמת שירותים פסיכולוגיים גם למי שלא עובדת ועובד זר.

אבתיסאם מראענה: תכף נצלול לזה.

אבתיסאם מראענה: אדוני, תסביר לי בבקשה, מה בעצם – איך אתם מוודאים, שהצו הזה אכן מגיע לקופות החולים, ומקופות החולים גם לעובדות ולעובדים הזרים?

אבתיסאם מראענה: איך אני מוודאת שהעובדים יודעים שיש להם הזכות הזאת?

גדעון סער: למעט לשלוח את סיכום הדיון גם לרשות שוק ההון, גם לחברת הביטוח, המשרד לא נקט בפעולה אקטיבית כדי ליידע את העובדים.

גדעון סער: זה כמו שכשאדם מגיע לרופא, לבקש שירות, הוא לא אמור לדעת.

גדעון סער: הרופא אמור לתת לו את השירות, או לומר לו: אינך זכאי לשירות הזה.

גדעון סער: אם עליי לעבור טיפול פיזיולוגי שאיני יודע אם זכאי או לא, אני הולך לרופא המשפחה שלי, אבקש את הטיפול ומצפה מרופא המשפחה שיידע לתת לי- - -

אבתיסאם מראענה: אני לא מסכימה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שעמותה או ארגון זכותי הוקם בדיוק לזה, למצות את הזכויות וליידע בדיוק מה הזכויות.

אבתיסאם מראענה: בטח בקבוצה של עובדות ועובדים זרים, היא לא מכירה את השפה, לא יודעת להתמקם גיאוגרפית.

אבתיסאם מראענה: לא יודעים מה הזכויות שלהם, ואנו דואגות כל הזמן בוועדה לבקש ממשרדי הממשלה כן להנגיש ולדבר.

אבתיסאם מראענה: באופן עקבי, אף יש לנו הזכותון שבכל משרד כמעט אנו דורשות לחדד את הנהלים, לחדד את הזכויות של אותם עובדות ועובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שהסוגיה הזאת תעלה, אם זה באתר של משדר הבריאות, אם זה דרך קופות החולים שאתם כן הרגולטור, שיחדדו את הנהלים ושהסוגיה הזו תהיה חד משמעית ברורה.

אבתיסאם מראענה: לא יכול להיות שעובדת זרה תיצור קשר לעמותות אזרחיות ולשאול אותם אם – ולך תדע באיזה משבר נפשי היא נמצאת בו.

אבתיסאם מראענה: בשביל מה?

גדעון סער: בהקשר הזה יש לנו חדשות טובות – אתן לטלי.

אבתיסאם מראענה: טלי דהן, מנהלת מוקד קול הבריאות.

אבתיסאם מראענה: ספרי לי על עצמך ומה זה המוקד.

טלי דהן: נעים מאוד.

טלי דהן: אני מנהלת מוקד קול הבריאות מזה קצת יותר משנתיים.

טלי דהן: אנו במוקד הוספנו כפיילוט את השפה התאית והשפה הסינית.

אבתיסאם מראענה: לפני זה, מה הטלפון?

אבתיסאם מראענה: איך אני מתקשרת לשם?

טלי דהן: יש לנו מוקד תרגום, שבשגרה היה עובד עם שבע שפות.

טלי דהן: נותן שירות לשירותי בריאות.

טלי דהן: למוקד הזה הוספנו את השפות התאית והסינית כאמור.

טלי דהן: אנו מתחילים פילוט.

טלי דהן: זה אתמול נסגר סופית.

טלי דהן: הוספנו את זה.

טלי דהן: הוצאנו ברושור שמיידע.

טלי דהן: אנחנו נפיץ את זה.

אבתיסאם מראענה: זה לטלפן?

טלי דהן: לכל מי שרוצה לצרוך שירות רפואי, וזקוק לתרגום - יכול להתקשר למוקד קול הבריאות, כוכבית 5144, ולקבל תרגום לשפה.

טלי דהן: כרגע זה כבר תשע שפות, ולקבל את השירות.

אבתיסאם מראענה: נאמר אני עובדת זרה, מתקשרת.

טלי דהן: לוחצים על השפה שאתה בוחר.

טלי דהן: עונה מתורגמן שדובר השפה.

טלי דהן: או מעלים על הקו את הגורם השלישי שצריך לתרגם עבורו, או האדם נמצא מול נותן השירות ורוצה שיתרגמו לו.

טלי דהן: מתרגמים, את השפה.

אבתיסאם מראענה: זה יפה נורא.

אבתיסאם מראענה: סחתיין.

אבתיסאם מראענה: מי מכיר את הכוכבית הזו?

טלי דהן: ברמת העיקרון, כל גורמי הבריאות.

טלי דהן: חיכיתי לברושור המעודכן עם השפות החדשות שאתמול בשעה 17:00 זה הגיע.

אבתיסאם מראענה: סינית, טורקית ותאית?

טלי דהן: לא, בלי טורקית.

טלי דהן: אני מוציאה מייל מעודכן לכל מנהלי השירות בכל בתי החולים ובכל מערכת הבריאות ובקופות החולים, שאנו יוצאים לפילוט של חודשיים לראות את הביקוש לשירות.

טלי דהן: אנו נותנים את השירות לקופות, לבתי החולים.

טלי דהן: במהלך החודשיים הללו נבחן את ההמשך על דרך ההתנהלות.

אבתיסאם מראענה: אני שואלת לגבי הסוגיה הזו.

אבתיסאם מראענה: כדי לצאת לפילוט ולראות כמה באמת יש היענות לממשק הזה שאתן מציעות לאותם 57,000 עובדות ועובדים זרים בישראל, ועוד לא דיברתי על הפלסטינים שבישראל, השאלה שלי היא: איך העובדים והעובדות הזרות בישראל יידעו על השירות שלכם?

אבתיסאם מראענה: איך תבחנו את הפילוט?

אבתיסאם מראענה: כמה יגיעו וכמה לא?

אבתיסאם מראענה: כי אם תשיקו את הפילוט והעובדות והעובדים הזרים לא יידעו שזה קיים, איך יקרה?

טלי דהן: זה מתחיל בפרסום בבתי החולים קודם כל.

טלי דהן: תולים ברושורים עם השירות שניתן לפנות.

טלי דהן: נבקש מהקופות שיתלו את זה.

טלי דהן: זה יפורסם באתר שלנו.

אבתיסאם מראענה: מה עם סמ"ס, ווטסאפ, משהו שמקבל אותו עובד זר?

אבתיסאם מראענה: איך אתם מתקשרים איתם?

אבתיסאם מראענה: נאמר שנכנסתי לקופת חולים – עם עובדים זרים ועובדות זרות, איזה תקשורת יש לאותן מערכות עם אותו קהל?

אבתיסאם מראענה: זה לא קהל קטן.

גדעון סער: כאמור מי שנותן את השירות הזה לעובדים הזרים, זה חברות הביטוח והמעסיקים.

גדעון סער: נשלח להם גם לרשות שוק ההון, גם לחברות הביטוח את המידע על השירות החדש ונבקש שיפיצו – להם יש רשימת התפוצה, הפרטים האישיים, גם דרך קופות החולים.

אבתיסאם מראענה: מה עם הלשכות הפרטיות?

נועה נאמן: אני מאוד שמחה לשמוע על המוקד.

נועה נאמן: לפרסם ברושורים בעברית לא יעזור.

נועה נאמן: עובדים תאילנדים וסינים לא יודעים לקרוא עברית.

נועה נאמן: נפרסם את הברושור הזה, מתורגם בפייס שלנו, יש לנו למעלה מ-10,000 עוקבים.

נועה נאמן: גם לקבוצת הווטסאפ שיש לנו עם עובדים זרים.

נועה נאמן: זה לא יספיק אבל התחלה טובה.

טלי דהן: אחדד - הברושור בכל השפות.

נועה נאמן: מצוין.

נועה נאמן: אקח ממך את הפרטים.

אבתיסאם מראענה: רשות האוכלוסין, חברתי פה, נעמי דניאל.

אבתיסאם מראענה: גם את מצטרפת כמובן לברכות.

אבתיסאם מראענה: גם שושנה שטראוס פה.

אבתיסאם מראענה: המידע הזה – יש לכם הזכותונים שאתם מנגישים כל הזמן.

אבתיסאם מראענה: השאלה אם תצטרפו לקבל את המידע ממשרד הבריאות, ותכניסו אותו לזכותונים שלכם ותפיצו לעובדים הזרים, בטח ובטח כשהם מגיעות ומגיעות לארץ, זה הדבר הראשון שאתן מנגישות אותו.

אבתיסאם מראענה: אולי שווה להשתמש בזה.

אבתיסאם מראענה: גברתי טלי דהן, מתי הסיפור הזה יוצא לאור?

אבתיסאם מראענה: ואז אני רוצה לתלות גם אצלי בלשכה.

טלי דהן: המוקד נותן מענה כבר שבוע.

טלי דהן: הגיעו מעט שיחות, ניסו את מזלם - אבל הוא פועל.

טלי דהן: יש לנו מתורגמנים.

טלי דהן: הברושור ייצא במהלך היום.

נעה בן שבת: אני רוצה לשאול שוב לגבי צו עובדים זרים והשירותים הפסיכיאטריים.

נעה בן שבת: יש בצו הוראה נפרדת לגבי השירותים הפסיכיאטריים, כשכנראה עוד לא היו בתוספת השנייה.

נעה בן שבת: שם דובר על כך שהאשפוז הפסיכיאטרי ניתן על תקופה שלא תעלה על שישים ימים מתקופת העסקה אחת וכו'.

נעה בן שבת: זה נראה כמגבלה עדיין.

נעה בן שבת: השאלה מה ניתן?

נעה בן שבת: לפי הצו?

נעה בן שבת: לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי?

נעה בן שבת: מה הזכאות?

גדעון סער: איני מכיר מספיק את הנושא של אורך האשפוז הפסיכיאטרי – אברר ואשיב לוועדה.

גדעון סער: לגבי הצו והנושא של שירותים פסיכולוגיים - בדיונים שאנו מקיימים עם רשויות שוק ההון ועם גורמים אחרים על שינוי הצו יש שני נושאים שעומדים על הפרק לשינויים בצו: אחד זה נושא תאונות עבודה.

גדעון סער: הוועדה קיבלה עדכון בנושא.

גדעון סער: הנושא השני הוא השירותים הפסיכולוגיים.

גדעון סער: לגבי זה, יש לנו שני חסמים בהקשר הזה שטרם הצלחנו לפתור.

אבתיסאם מראענה: שנייה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבהיר את הסוגיה שעו"ד נעה בן שבת ציינה, ורוצה שיהיה ברור לפרוטוקול.

אבתיסאם מראענה: השאלה שלה, בצו, הסוגיה של אשפוז פסיכיאטרי, היא עד 60 ימים.

אבתיסאם מראענה: אנו רוצות שתיתנו לנו תשובה מדויקת, לפי מה הוחלט על 60 ימים, ואם המאושפזת אצלך 70 ימים?

אבתיסאם מראענה: למה נקטתם באשפוז של 60 ימים?

אבתיסאם מראענה: אשמח לתשובה מכם בעניין.

גדעון סער: רשמתי.

גדעון סער: לגבי הנושא של שירותים פסיכולוגיים, כאור יש שני חסמים שמטרידים את המשרד - אחד הוא פנימי ואחד חיצוני.

גדעון סער: הנושא הפנימי כפי שציינת, יש מחסור בשירותים פסיכולוגיים בכלל הארץ.

גדעון סער: אחד החששות שמעלה המשרד הוא, שאם הנושא הזה ייכנס לצו, וחברות הביטוח יבחרו לרכוש את השירות הפסיכולוגי מקופת החולים, זה יעמיס מאוד על המערכת הציבורית.

גדעון סער: כפי שאמרתי בהתחלה, השירות שניתן על ידי קופות החולים לחברות הביטוח הוא שירות פרטי.

גדעון סער: כך מוגדר בחוק.

גדעון סער: זה לא שירות במסגרת חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

גדעון סער: הוא מתבסס על - חברות הביטוח בוחרות לרכוש אותו מקופות החולים.

גדעון סער: יכולות לקנות תיאורטית או מעשית לקנות אותו גם מגורמים אחרים – נניח שיש רופא משפחה עצמאי.

גדעון סער: חברת הביטוח יכולה לומר למבוטח: במקום לקופת חולים - תלך לרופא X.

גדעון סער: כך החוק, כך הצו.

גדעון סער: החשש הוא שפעילות פרטית שכמובן היא נושא שמתומחר אחרת, נפגע בסל הציבורי.

גדעון סער: אנו בוחנים אפשרות שאם הנושא הזה ייכנס, לא יירכש מקופות החולים אלא מגורמים אחרים.

גדעון סער: יש פסיכותרפיסטיים.

גדעון סער: חסם נוסף הוא זה השפתי.

גדעון סער: אנו לא יודעים לומר כמה מטפלים בשפות הסינית, הטורקית, התאית יש בארץ, באנגלית ודאי יש, וגם בשפות אחרות - רוסית, צרפתית וכו'.

גדעון סער: החסם השני, והוא קשור לשינוי בצו – זה החשש מהשפעה על השוק הפרטי, על מחירי הפרמיות.

גדעון סער: חשבנו בהתחלה לעשות את השינוי גם של תאונות עבודה וגם של שירותים פסיכולוגיים ביחד.

גדעון סער: הבנו שכל אחד מהם הוא אתגר בפני עצמו ויכול להשפיע.

גדעון סער: הלכנו קודם כל על הנושא של תאונות עבודה, של שינוי הנושא הזה.

גדעון סער: הנושא של שירותים פסיכולוגיים עדיין מחכה להמתין, מה ההשפעות של הנושא הזה.

גדעון סער: האמירות הלא רשמיות שקיבלנו הוא שזה ייקר מאוד את הפרמיות.

גדעון סער: אני לא מחדש בכך - טרם הצלחנו לפצח את הנושא.

אבתיסאם מראענה: אני יכולה לעזור לכם לפצח?

אבתיסאם מראענה: נדבר על זה באופן כללי.

אבתיסאם מראענה: אי אפשר להביא כל כך הרבה עובדות ועובדים זרים כשמדינת ישראל בחלקה כן נשענת על אותה אוכלוסייה.

אבתיסאם מראענה: מביאים אותם לפה לעבודות מאוד קשות והבאנו אותם כי אין מישהו אחר שיעשה אותם.

אבתיסאם מראענה: החברה הישראלית, האזרחים והאזרחיות לא ממלאות את מה שהעובדות והעובדים הזרים עושים.

אבתיסאם מראענה: יש פה קהילה גדולה.

אבתיסאם מראענה: מספר עצום שהם עובדים כאן בעבודות מאוד קשות.

אבתיסאם מראענה: האנשים האלה הם בני אדם, יש להם נפש לצד גוף ולא יכול להיות בהצהרה שלנו כמדינה דמוקרטית, מתפתחת, רואה את הזכויות של בני אדם, ורק לחשוב שהאנשים האלה, הם רק גוף ורק באים לספק לנו עבודה מבלי לראות את נפשם.

אבתיסאם מראענה: זה ברמת ההצהרה שלי גם כיושבת-ראש הוועדה וכבן אדם שרואה את האוכלוסייה הזו.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנו לא חלוקות בסוגיה הזאת.

גדעון סער: בהחלט.

אבתיסאם מראענה: האתגרים שיש לנו בכל הענף הזה של עובדות ועובדים זרים ובטח בסיעוד וגם בחקלאות זה שני ענפים, אנו רואים את הבעייתיות שלהם.

אבתיסאם מראענה: הייתי כן מסתכלת על אילו אוכלוסיות בתוך העובדים הזרים יש להם הסיעוד, שיש להם אתגרים מאוד גדולים, בשל העובדה שהם נמצאים בבתים של מטופלים 24/7 במצב מאוד אינטימי.

אבתיסאם מראענה: הרבה פעמים אנו רואות זאת בפגיעה במיוחד בנשים שעובדות, פגיעה מינית, ואותן נשים לא יכולות לספר על זה, אבל לפחות בחדר סגור עם מישהו, אולי לא תגיש תלונה במשטרה אבל יכולה לפחות לספר מה היא עוברת.

אבתיסאם מראענה: זה אקוטי, קריטי.

אבתיסאם מראענה: אי אפשר להמשיך להתעלם מהסוגיה הזו.

אבתיסאם מראענה: העניין של ההנגשה השפתית והאתגר השפתי הוא בהחלט אתגר.

אבתיסאם מראענה: בתקופה האחרונה – אנו עדיין בעיצומו של גל הפליטות מאוקראינה.

אבתיסאם מראענה: כשהתבקשתי ועשיתי עבודתי, וביקרתי הרבה בנתב"ג וגם ביהלום, כדי להסתכל על הפליטות שהן נשים, שמגיעות למדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: איני מדברת אוקראינית או רוסית, אך הייתי בסוגיה, נדרשתי וביקשתי מרשות האוכלוסין שתנגיש לי את המתורגמניות, שיכולות לתווך לי את הסוגיות שלהן.

אבתיסאם מראענה: זה עבד מצוין.

אבתיסאם מראענה: בהרבה מקרים פגשתי נשים מדהימות, שעושות את השירות הזה וגם יש פה חברות פרטיות שמנגישות את השירותים האלה של התרגומים להרבה ממשרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: השאלה כמה משרד הבריאות רוצה לקחת ולתת את השירות הזה.

אבתיסאם מראענה: זה דבר אחד.

אבתיסאם מראענה: הייתי מתחילה, במקום לומר: עכשיו אנגיש את כל השירות הפסיכולוגי לכל העובדים הזרים בכל הענפים, הייתי מציעה לכם להתחיל בצעד אחד.

אבתיסאם מראענה: אחריו נוכל להכשיר מטפלות ומטפלים, פסיכולוגים, להבין איך השירות של התרגום וההנגשה יכול לעבוד.

אבתיסאם מראענה: אבל נתחיל עם העובדות בתחום הסיעוד.

אבתיסאם מראענה: הייתי רוצה להתעכב על זה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזו אוכלוסייה קריטית וחשובה שאתם חייבים לראות אותה.

אבתיסאם מראענה: מייקר או לא – תכף נדבר עם האוצר, וננסה לראות מה הסיפור שם, אבל תתחילו בצעד אחד עם אותה אוכלוסייה של עובדות, במיוחד נשים בסיעוד, ונראה מה אנו עושות עם זה.

אבתיסאם מראענה: גם שירות של עובדת סוציאלית זה יכול להיות מענה ראשוני מצוין שאפשר להנגיש לאותה אוכלוסייה.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה את המשבר של השירות הפסיכולוגי בישראל.

אבתיסאם מראענה: איני יודעת אם זה עניין של רק מחסור או עניין של משכורות.

אבתיסאם מראענה: אבל איני נכנסת לזה.

אבתיסאם מראענה: מבקשת שתתחילו להנגיש לפחות לאותה אוכלוסיית סיעוד, שירות של עובדת סוציאלית שתוכל להיות קשובה לאותם עובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: אני יודעת שבלשכות הפרטיות יש העובדת הסוציאלית שכן היא מחויבת להגיע ואחר כך אולי לפי דוח של עובדת סוציאלית עם פיקוח משרד הבריאות, יבינו למי צריך להנגיש את השירות הפסיכולוגי.

אבתיסאם מראענה: להתחיל לעבוד בקבוצה יחסית מצומצמת, ולראות מה צרכיה.

גדעון סער: נבדוק.

גדעון סער: איני יכול לתת תשובה עכשיו.

גדעון סער: אני רוצה לציין שצו בריאות מגדיר את שירותי המינימום שצריך לתת.

גדעון סער: אם חברת ביטוח רוצה לאפשר גם טיפולים פסיכולוגיים למבוטחים שלה כחלק מתחרות בין חברות הביטוח וכו', אין מנעיה.

גדעון סער: הצו אומר מה כן, לא אומר מה לא.

אבתיסאם מראענה: נתחיל עם חברנו בזום, מהאוצר, יואב.

אבתיסאם מראענה: איפה אתה יושב מתחת לאיז עץ?

יואב קיש: אני במושב פארן, שם גדלתי, בערבי.

יואב קיש: אמא של חבר הכי טוב שלי שאני מכיר אותה 40 שנה נפטרה.

יואב קיש: היום הלוויה.

אבתיסאם מראענה: מצטערת לשמוע.

אבתיסאם מראענה: תודה שעלית.

אבתיסאם מראענה: אתה בסדר?

יואב קיש: כן.

אבתיסאם מראענה: קודם כל תנחומיי למשפחה ולחברך.

אבתיסאם מראענה: שנית, אני רוצה שתיתן לי כמה מילים, מה יש לך לומר על ההנגשה של השירותים הפסיכולוגיים וגם הפסיכיאטריים שדבירנו על זה, שזה לא ברור, לא יודעים על זה או את זה פתרנו מול משרד הבריאות והסיפור הזה סגור?

אבתיסאם מראענה: דבר איתי על ההנגשה של השירותים הפסיכולוגיים.

אבתיסאם מראענה: למה חברת ביטוח לא יכולה להנגיש שירות פסיכולוגי לעובדים ולעובדות הזרות?

יואב קיש: אני מאוד התחברתי לדברים שאמרת קודם.

יואב קיש: יש להבין, איך השוק הזה בנוי.

יואב קיש: יש צו שמגדיר היקף הכיסוי.

יואב קיש: בהתאם לצו, פועלות חברות הביטוח.

יואב קיש: זו החלטה ערכית של הכנסת וגם של משרד הבריאות, לקבוע אילו שירותים יהיו ואילו לא יהיו, ונדאג שבהתאם לכך יהיו המוצרים בשוק.

יואב קיש: אנחנו גם יכולים לדאוג לגילוי בצמוד לפוליסה או להוסיף ברושור כזה או אחר עם גילוי, דרך המעסיקים, לחלק לעובדים.

יואב קיש: תהיה לזה עלות מסוימת כמובן, אבל שוב - כפי שהחליטו על היקף מסוים, כרגע מתקבלת החלטה להרחיב את היקף שירותי הבריאות על ידי המדינה לעובדים זרים, אז השוק הפרטי שאנו מפקחים עליו יישר קו, יפעל בהתאם, יתמחר את זה ומכאן ואילך השירותים הללו יינתנו.

יואב קיש: אנו לגמרי תומכים במהלך.

יואב קיש: כמובן תהיה לו עלות.

יואב קיש: שוב - ההחלטה לגבי ההיקף היא שלכם, של משרד הבריאות.

יואב קיש: אנו דואגים לאספקת השירות הביטוחי - כמובן דרך קופות החולים כספק שירות.

אבתיסאם מראענה: כמה אתם מעורבים במה שגדעון אומר לנו ממשרד הבריאות – החשש הכי גדול הוא לתת את ההנגשה הזאת, והעלויות בסופו של דבר יהיו מאוד גבוהות.

אבתיסאם מראענה: מה הכוח שלכם על המיתון של אותן עליות?

אבתיסאם מראענה: ספר לי על זה קצת.

אבתיסאם מראענה: עכשיו נצא בהצהרה מדהימה – משרד הבריאות יכול להוציא דבר כזה, אבל איך אתם מפקחים על העלויות?

יואב קיש: קודם כל ניתן להעריך את העלויות על סמך העלויות של- - - ישראליים, כלומר אני צריך לדעת כמה השירותים הללו מהווים מסך ההוצאה על בריאות של ישראליים ואז אפשר יהיה לעשות אומדן.

יואב קיש: בסופו של דבר ספק השירות כיום הוא קופות החולים.

יואב קיש: בפועל חברות הביטוח יפנו לקופות החולים לקבל מהם הצעת מחיר.

יואב קיש: בהתאם לכך יגישו לנו פרמיה שכוללות את ה- - - שלהם.

יואב קיש: אנחנו מאשרים את הפרמיה.

יואב קיש: אנחנו יכולים להתנגד לפרמיה אם חושבים שהיא גבוהה מדי, אנו יכולים לשאול שאלות, לבדוק.

יואב קיש: זה התהליך.

אבתיסאם מראענה: תודה.

אבתיסאם מראענה: זואי, המרפאה לזכויות אדם.

זואי גוטצייט: רופאים לזכויות אדם.

זואי גוטצייט: אני שומעת פה כל כך הרבה רצון טוב וכוונות טובות אבל אני רוצה לדבר על מה שלא ממש נאמר.

זואי גוטצייט: כל מה שאנחנו מדברים פה עכשיו זה סימפטומים של חולי בסיסי שהצבעת עליו את, כבוד היושבת-ראש.

זואי גוטצייט: אנו מראש מדברים פה על אוכלוסייה שמשרד הבריאות הסיר האחריות ממנו, העביר אותה לסקטור הפרטי, הגדיר בצו את סל השירותים באופן מצמצם וגורע – גרע ממנו שירותים, ועכשיו, כשכולם רוצים לצמצם פערים, רוצים לתת שירותים שוויוניים, כשזה מגיע לעובדים זרים: הם לא קשורים אלינו.

זואי גוטצייט: אנחנו לא אחראיים עליהם.

זואי גוטצייט: מי שאחראי עליהם זה משרד האוצר.

זואי גוטצייט: משרד האוצר אומר: אני אחראי על חברות הביטוח – לא על קופת חולים.

זואי גוטצייט: משרד הבריאות אומר:

זואי גוטצייט: אני אחראי על קופת החולים רק מכוח חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

זואי גוטצייט: אתם רוצים להוסיף את השירותים שגרענו?

זואי גוטצייט: שישלמו יותר כסף.

זואי גוטצייט: יש פה עיוות בסיסי שמקבל שיש לו סימפטומים בכל מיני מקומות.

זואי גוטצייט: בריאות הנפש.

זואי גוטצייט: היתה רפורמה בבריאות הנפש, התוספת השנייה לחוק ביטוח בריאות ממלכתי עכשיו כוללת את כל השירותים, גם הפסיכולוגיים וגם הפסיכיאטריים, וזה שיש עכשיו מחשבה מאוד יפה, אולי נאפשר גם לעובדות הסיעוד להיות עם בריאות נפשית כשהן כאן, אבל יצטרכו לשלם על זה יותר.

זואי גוטצייט: למה הן צריכות לשלם על זה יותר בעצם?

זואי גוטצייט: למה זה לא אמור להיות טריוויאלי שלתת סל שירותים לאנשים שחיים כאן

זואי גוטצייט: אמור להיות אותו סל שירותים לכל האנשים?

זואי גוטצייט: אני רוצה לחדד משהו שאני חושבת שעולה כאן מאוד בבירור.

זואי גוטצייט: אין פה בעצם אבא ואימא לעובדים הזרים בכל הקשור לבריאותם.

זואי גוטצייט: משרד הבריאות חתום על צו עובדים זרים – יופי, אבל מי שעוסק ברגולציה של חברות הביטוח זה משרד האוצר.

זואי גוטצייט: הוא לא עוסק בסל השירותים.

זואי גוטצייט: כשהזכרנו פה את ההחרגה הלא תקינה של שירותים פסיכיאטריים, בפועל חברות הביטוח וקופות החולים מפרשות את ההחלטות האלה באופן המרחיב ביותר שהן יכולות כי ככה זה כשמשעינים בריאות על שיקולי רווח והפסד.

זואי גוטצייט: כשאנו מוצאים את המקרים האלה, ופונים אליהם כולם ואומרים: אופס טעינו – כלומר שיטת מצליח הקלאסית.

זואי גוטצייט: את ההבהרה של משרד הריאות על זה ששירותים פסיכיאטריים כלולים בסל השירותים לעובדים זרים, אנו העברנו לחברות הביטוח.

זואי גוטצייט: אני לא מכירה מסמך שיצא ממשרד הבריאות ישירות לחברות הביטוח וקופות החולים.

זואי גוטצייט: אשמח להיות מועמדת על טעותי.

זואי גוטצייט: כלומר יש פה העברת הנטל לארגוני החברה האזרחית.

זואי גוטצייט: אנו צריכים לחכות כשמתקשרים אלינו מבתי חולים פסיכיאטריים על סף שחרור של עובדת או עובד, ואומרים לנו איפה יהיה המשך טיפול?

זואי גוטצייט: לא מאשרים לה בקופת חולים לקבל טופסי 17 להמשך מעקב ואז אנחנו צריכים להילחם על זה.

זואי גוטצייט: הרבה פעמים אנו מצליחים להחזיר את הזכאות, אבל אף אחד לא ערב לנו שכל המקרים מגיעים אלינו.

זואי גוטצייט: ברגע שאין רגולציה ואין בקרה ואין איסוף נתונים, זה מתחיל מכאן ומגיע לזה שעובדים שנמצאים בתאונות עבודה ויש לקונה בצו ואף אחד לא בוער לו ולא מתקן אותו בזמן זה מגיע לזה שגם שירותי ההנגשה הלשונית, ואני מברכת על החדשות והעדכון שטלי דהן נתנה פה, אבל אני רוצה להעלות את השאלה מה קורה אם תאילנדי או פיליפינית שרוצה לתאם תור בקופת חולים.

זואי גוטצייט: האם יכולה להשתמש במוקד הזה?

זואי גוטצייט: אני לא הצלחתי להשתמש בו.

זואי גוטצייט: האם האפליקציות למבוטחים, המקוונות שמאפשרות לתאם תורים, נגישות בשפות השונות?

זואי גוטצייט: כל הדברים האלה דורשים עדיין התייחסות.

זואי גוטצייט: יש פה הרבה רצון טוב, אני מעריכה מאוד את ההשתדלות אבל עד שמשרד הבריאות לא ייקח אחריות ויבין שהם חיים בינינו- -

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: מסכימה עם כל דבריך.

אבתיסאם מראענה: זה גם מה שיואב אמר.

אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, בואו תקבלו את ההחלטה – אתם רוצים שירותים פסיכולוגיים - מה שאתם רוצים תגידו לנו ונוכל לדון.

אבתיסאם מראענה: יכול להיות שבכלל משרד הבריאות לא הידיין עם משרד האוצר על הסוגיה, להרחיב את השירותים הפסיכולוגיים, לאפשר אותם?

גדעון סער: כאמור הדיון הרשמי עוד לא קרה.

גדעון סער: התקיימו שיחות, ההחלטה היתה להפריד את הדיון, קודם כל לסיים עם הנושא של תאונות עבודה ואז לדון בנושא של השירותים הפסיכולוגיים.

אבתיסאם מראענה: אז אני דורשת כיושבת-ראש הוועדה לתת את הדעת לגבי הצו לגבי תאונות עבודה.

אבתיסאם מראענה: זו סוגיה שדנו בה כאן.

אבתיסאם מראענה: דיברנו עליה.

אבתיסאם מראענה: עברו מספיק חודשים ויש לתת עליה את הדעת.

אבתיסאם מראענה: מבקשת תשובות בהקדם.

אבתיסאם מראענה: תיקון הצו בהקדם.

אבתיסאם מראענה: גם לגבי הנושא של הנגשה של פסיכיאטריה.

אבתיסאם מראענה: שזה יהיה ברור.

אבתיסאם מראענה: לא צריך שהארגונים האזרחיים יתחילו שם לברר ולבדוק ולעשות עבודה כפולה.

אבתיסאם מראענה: יש להם מלא עבודה ותניחו.

אבתיסאם מראענה: שהדברים יהיו סופר ברורים.

אבתיסאם מראענה: כשהכול ברור, הכול יכול לעבוד.

אבתיסאם מראענה: לגבי השירותים הפסיכולוגיים, אני מבקשת שמשרד הבריאות ייתן את הדעת וכן יכלול את השירותים הפסיכולוגים ותתחילו לשבת עם משרד האוצר ותנגישו את השירות הזה.

אבתיסאם מראענה: תתחילו ואשמח לעדכון שהישיבה ביניכם התקיימה פיזית על הסוגיות האלה ותעדכנו אותנו בהקדם.

אבתיסאם מראענה: יש לכם חודש ימים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור לחברתנו תמר להבי ממשרד הרווחה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, גברתי.

תמר להבי: אני מאוד מתרשמת מהפעולות שמשרד הבריאות מקדם בנושא.

תמר להבי: אין לי הרבה מה להוסיף.

תמר להבי: יצרתי ממשק עם טלי כדי לנסות לחבר גם בין העובדות שלנו במחלקות שיעשו את התיווך באמצעות המוקד.

תמר להבי: המוקד ייתן את השירות גם להם.

תמר להבי: אנו שמחים שיש כוונה להתפתח בתחום.

אבתיסאם מראענה: מה שיש לנו כשביקרתי במקלט לסחר בבני אדם, את לא היית בביקור שלי.

אבתיסאם מראענה: מי היה פה ממשרד הבריאות ביקור?

אבתיסאם מראענה: לא היה.

אבתיסאם מראענה: המקלטים האלה מנגישים להם את השירותים הפסיכולוגיים גם, מי שנחשד או נחשדה בסחר בבני אדם?

תמר להבי: לא.

תמר להבי: נעזרים במרפאת רות ובמרפאות נוספות אבל יש עובדת סוציאלית במקום שכם תיתן להם מענה.

תמר להבי: כל מענה פסיכיאטרי שהוא מעבר- - -

אבתיסאם מראענה: שירות פסיכיאטרי זה פסיכיאטרי.

אבתיסאם מראענה: לגבי המקלטים, יש עובדת סוציאלית שבמקלט, נותנת את השירות.

אבתיסאם מראענה: היא לא פסיכולוגית.

אבתיסאם מראענה: אנו מדברים על סחר בני אדם.

אבתיסאם מראענה: זה מקלטים סגורים.

אבתיסאם מראענה: המספרים מאד גבוהים יחסית לכל השנים, אבל יש מקלט- - -

תמר להבי: נכון יהיה לעשות את החיבור גם - נפגעות סחר הן לא עובדות זרות.

תמר להבי: הן לא זכאיות לביטוח שגדי הציג כרגע.

אבתיסאם מראענה: חלקן כן עובדות זרות.

אבתיסאם מראענה: נפגעות סחר בבני אדם שנמצאות במקלטים חלקן כן עובדות זרות, עובדים זרים.

תמר להבי: נוכל לעשות חיבור בין המקלטים לשירותים שמשרד הבריאות מציע, הרחבת הצו.

אבתיסאם מראענה: איך תעשי את זה?

תמר להבי: אם המוקד יכול לתת שירותים גם לעובדים שלנו ברווחה אפשר לעשות את החיבור הזה.

תמר להבי: אם הנשים האלה הן עובדות זרות שמבוטחות בביטוח בריאות, יהיו זכאיות לטיפול פסיכולוגי.

נעה בן שבת: מה הסטטוס שלהם מבחינת ביטוח בשלב הזה שהן נמצאות בו?

נעה בן שבת: הן לא עובדות אצל מעסיק.

נעה בן שבת: אין חובה למעסיק לעשות להם ביטוח רפואי.

נועה נאמן: רוב הנשים במקלט כן עובדות, ונחשבות עובדות זרות ברגע שיש יחסי עבודה, ואז מחויב לעשות להם ביטוח.

נועה נאמן: אם אין לה מעסיק, אין לה ביטוח בריאות אלא אם כן היא רוכשת אותו בעצמה.

מוריאל אורדן: אני מהיחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם.

מוריאל אורדן: ממה שאני יודעת, קורבנות סחר בבני אדם זכאיות לטיפול פסיכיאטרי, פסיכולוגי בלי קשר לצו המדובר.

מוריאל אורדן: הן מקבלות שנת שיקום מהמדינה בשל ההכרה בהן כקורבנות סחר בבני אדם.

תמר להבי: שיקום על יד עובדת סוציאלית.

אבתיסאם מראענה: יש פסיכיאטרית מטעם משרד הבריאות.

מוריאל אורדן: פעם בשבוע נפגשת איתם – אולי כרגע בזום, למיטב ידיעתי.

אבתיסאם מראענה: ופסיכולוגיה?

תמר להבי: אין במקלטים טיפול פסיכולוגי.

אבתיסאם מראענה: כל סל השיקום שלהם לא נכלל שם שירות פסיכולוגי?

מוריאל אורדן: יכולים לקבל שירות פסיכולוגי.

אבתיסאם מראענה: פגשתי את העובדות הסוציאליות, אבל שירות פסיכולוגי לא היה שם.

אבתיסאם מראענה: אז אנו אומרות שברגע שהצו או קבלת ההחלטה של משרד הבריאות כן להכליל בביטוח בריאות את השירותים הפסיכולוגיים זה יחול על המקלטים לקורבנות סחר בבני אדם שיש להם ביטוח בריאות רפואי.

אבתיסאם מראענה: בסדר.

אבתיסאם מראענה: ד"ר מרגלית לורבר, מעמותת ואהבת, בזום.

אבתיסאם מראענה: בינתיים נועה נאמן, בבקשה, משרד הכלכלה, זרוע עבודה.

נועה נאמן: אני רוצה לציין שבתקופת הקורונה ואחריה אנו נתקלים בהמון מקרים של בעיות של עובדים.

נועה נאמן: השנתיים הללו היו קשות לעולם אבל המרחק מארץ המוצא, קשיי שפה, הבנת המידע, קושי במימוש ימי מנוחה, קושי ביציאה לחופשת מולדת – בשנה שעברה נחשפנו למקרה מאוד קשה של עובדת שהביעה סימני מצוקה, והלשכה הגיעה לבית וסיכמה עם שני הצדדים – עם המשפחה, שגם אצלה לא פשוט למצוא מחליפה וכו' – על שתצא לחופשת מולדת כי שני הצדדים הבינו את הצורך, וכמה ימים לאחר מכן היא קפצה מחלון הבית.

נועה נאמן: הטראומה היא של שני הצדדים, גם של המטופלת וגם של העובדת.

נועה נאמן: אנו חושבות, מבחינתנו ניסינו להנגיש כמה שיותר שירותים שניתנים חינמית כמו המוקד של ער"ן, להשתמש בעו"סים של הרווחה מאותן ערים שבהן העובדות מתגוררות אבל זה לא מספיק.

נועה נאמן: אנו חושבות שזה נדרש בתוך ביטוח הבריאות הפרטי של העובדים.

נעה בן שבת: האם הקורונה לא הועילה באפשרות טיפול מרחוק?

נעה בן שבת: אז אולי קל יותר לעשות את הטיפול.

נועה נאמן: כשהוא אמר שאין פה מטפלים שהם דוברי סינית או תאית, חשבתי על זה שאפשר לתת לאותם אנשים טיפול באמצעות הזום.

נועה נאמן: מאוד מקובל היום גם אחרי שכביכול הקורונה הסתיימה.

אבתיסאם מראענה: מה שאתן מציעות, שתי הנועות – אתן אומרות: שיקבלו את השירות הפסיכולוגי שלהן מארץ המוצא דרך הסכמים בליטריאליים.

אבתיסאם מראענה: הרי יש התקשרות בין המדינות, הכול מסוכם.

אבתיסאם מראענה: השפה קיימת, הזום קיים.

אבתיסאם מראענה: הסיפור כולו, שיכול להיות שהמטפלת ואולי הם מבינים או מבינות נותנות השירות ממדינת המוצא, מכירות את כל הסוגיה.

אבתיסאם מראענה: האם זה נראה לך, גדעון?

גדעון סער: שוחחתי על זה עם הפסיכולוגי הראשי של משרד הבריאות.

גדעון סער: הוא אמר שזה בהחלט משהו שיכול להיות, הוא מקובל.

גדעון סער: יש לבחון את זה לעומק גם ברמת אילו שירותים פסיכולוגיים ניתנים בארצות המוצא.

גדעון סער: השירות הפסיכולוגי משתנה ממדינה למדינה וצריך לבחון כיצד ניתן לתת את השירות הזה.

גדעון סער: זה אופציה קיימת.

אבתיסאם מראענה: גברתי שושנה, נשמע לך הגיוני כיועצת המשפטית של רשות האוכלוסין - שיכניסו את הסוגיה הזאת בהסכמים הבליטריאליים?

שושנה שטראוס: אני באמת לא יודעת.

שושנה שטראוס: אבל אני מתארת לעצמי שאם העובד או העובדת רוצה לקבל שירות פסיכולוגי מרחוק ממדינתו, אולי אפילו השתתפות עצמית פה בארץ של 100, 150 שקל יכול לכסות את כל השירות הפסיכולוגי.

שושנה שטראוס: אין מניעה של יוזמה אישית בכיוון הזה.

שושנה שטראוס: אם זה יוסדר בין המדינות, אנו לא מסדירים את שירותי הבריאות בדרך כלל אבל אפשר יהיה לבחון את זה אולי אחרי שמשרד הבריאות יבחן את האפשרויות.

אבתיסאם מראענה: עו"ד ואאיל עבאדי.

ואאיל עבאדי: שלום, אני מנהל חטיבה ארצי, הסתדרות עובדי הבניין, ההסתדרות החדשה.

ואאיל עבאדי: אחראי על עובדים זרים ועובדים פלסטינים בהסתדרות.

אבתיסאם מראענה: עובדות אין לך.

ואאיל עבאדי: לא.

ואאיל עבאדי: אני רוצה לדבר באופן כלי על ההסתדרות, איך נעזור למוקד הזה.

ואאיל עבאדי: יש לנו גם איגוד בניין, שיש בו עובדים ועובדות, איגוד עובדי ניקיון, איגוד החקלאות, איגוד המלונאות ואיגוד המסעדנות.

ואאיל עבאדי: כולם תחת ההסתדרות החדשה.

ואאיל עבאדי: אנו יודעים איפה העובדים משובצים, היכן הם עובדים.

ואאיל עבאדי: יש לנו רשימה של המעסיקים שלהם.

ואאיל עבאדי: רוב העובדים הם חברים, מעל 60%, 70% בהסתדרות.

ואאיל עבאדי: אנו נותנים להם שירותי ייעוץ משפטי על הזכויות שלהם.

ואאיל עבאדי: מלווים אותם, מבקרים אותם באתרים.

ואאיל עבאדי: אם יש לכם מידע שאתם רוצים להנגישו, וזה כתוב, אתם יכולים להעבירו אלינו.

ואאיל עבאדי: אם זה מתורגם, עשיתם לנו עבודה קלה.

ואאיל עבאדי: אם לא, אנחנו יכולים לתרגם אותו.

ואאיל עבאדי: יש לנו ההסכם הקיבוצי, תרגמנו אותו לשבע שפות ומחלקים אותו והזכותונים של העובדים בענף הבניין, באתרים.

ואאיל עבאדי: אנחנו יכולים לעזור לכם.

ואאיל עבאדי: אנו משתתפים במיונים של העובדים הזרים שנעשים בארץ המוצא שלהם.

ואאיל עבאדי: אנו מלווים אותם מארץ המוצא עד שישובצו באתרי הבניין בכל רחבי הארץ.

ואאיל עבאדי: גם החברות הקבלניות שמעסיקים אותם חברים אצלנו בקרן לעידוד ענף הבניין.

ואאיל עבאדי: יש לנו רשימה של כל המעסיקים שמעסיקים אותם.

ואאיל עבאדי: אנו יכולים לשלוח למעסיק את העלון והמידע שאתם רוצים להפיץ לעובדים, לבקש ממנו להפיץ, ובכובע השני אנו ההסתדרות שמייצגים את העובדים, גם יכולים לשלוח את המידע, אם זה בסמ"ס, בפליירים, בשלטי חוצות, אם זה במוקד של ההסתדרות, בכל השפות.

ואאיל עבאדי: אנחנו יכולים להודיע על קיום המוקד, על השירותים שניתנים, שהם זכאים להם.

ואאיל עבאדי: אנו לא יכולים ללכת למולדובה, לעשות מיון לעובדים, לבחור את העובדים שאנחנו רוצים להביא לכאן, למנוע מאחרים לבוא לכאן ולהבטיח להם דברים וכאן לומר כשהוא חולה או זקוק לטיפול רפואי, לומר: לא מגיע לך.

ואאיל עבאדי: הבטחנו לו בשעת המיון הראשונית בארץ המוצא שלו.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: משרד הבריאות, האם אתם ביחסים עם ההסתדרות, עם מה שהם מציעים?

אבתיסאם מראענה: יש ממשקים?

אבתיסאם מראענה: אתם מתעדכנים?

גדעון סער: לא אך נשמח לקשר.

אבתיסאם מראענה: רקפת, בבקשה.

רקפת לוי: שלום.

רקפת לוי: לא הצלחתי לקבל קישור לוועדה ואשמח שתעדכנו אותי מה היה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו ביום מהמם.

אבתיסאם מראענה: בגדול, בגדול, אשאל אותך שאלות, ותעני.

אבתיסאם מראענה: אחת, אנו מדברים על תפקיד קופת החולים כדי להנגיש את כל הזכויות של עובדות ועובדים זרים דרך קופות החולים.

אבתיסאם מראענה: מתקשרת אליך עובדת זרה ואומרת: אני רוצה טיפול פסיכיאטרי.

אבתיסאם מראענה: מה קורה מאותו רגע?

רקפת לוי: בתוך הפוליסה שלהם יש להם אישור.

רקפת לוי: אני נותנת שירותים עבור חברת הביטוח בהתאם לפוליסה שחברת הביטוח נותנת להם.

רקפת לוי: הם קונים ממני שירותים.

רקפת לוי: מה שהפוליסה מאפשרת זה שירותי אשפוז במחלקה פסיכיאטרית, מצב חירום רפואי לתקופה של עד 60 יום.

רקפת לוי: זה מה שאני מכירה מהפוליסה.

רקפת לוי: את זה אנו מאפשרים.

רקפת לוי: הפוליסה היא של חברת הביטוח.

רקפת לוי: אני נותנת להם את השירותים.

נעה בן שבת: נוסח הצו מבלבל, ולא מבהיר אפילו לקופות החולים, מה הן צריכות לתת במסגרת השירותים.

רקפת לוי: למה לא מבהיר?

נעה בן שבת: כי יש חובה לתת את השירותים שבתוספת השנייה במסגרת הפוליסה הזאת.

נעה בן שבת: כשהם כוללים גם את השירותים הפסיכיאטריים, זה חלק מהשירותים שיש לתת בממסגרת הפוליסה.

נעה בן שבת: ההגבלה שאת מזכירה, קצת מטעה.

אבתיסאם מראענה: רקפת אומרת שאצלה הכול ברור.

אבתיסאם מראענה: היא אומרת: אני מקבלת את זה מהביטוח הפרטי, מחברת הביטוח, אני מנגישה להם את השירותים.

אבתיסאם מראענה: מה שחברת הביטוח מבקשת ממך, את אומרת: יש לי השירותים.

אבתיסאם מראענה: רציתי לשאול, כשאת מגישה להם את השירותים, הם ניתנים – מניחה שהם שווים לכל האזרחים, מה שאת מנגישה לאזרחים ישראלים, את מנגישה לאותו עובד זר.

רקפת לוי: נכון.

רקפת לוי: מה שיש בפוליסה, זהה למה שיש לאזרח אצלנו.

אבתיסאם מראענה: האם את נתקלת באתגרים מסומים עם העובדים הזרים?

אבתיסאם מראענה: יש שם התנגשויות?

אבתיסאם מראענה: דברים שלא ברורים?

רקפת לוי: אני פחות במרפאות כדי לומר.

רקפת לוי: לא מכירה משהו ספציפי שעלה מולי.

אבתיסאם מראענה: את אומרת שהכול בסדר.

רקפת לוי: אני לא מכירה בעיות שעלו.

אבתיסאם מראענה: שאלת סקרנות לגבי השירותים הפסיכולוגים.

אבתיסאם מראענה: אין אפשרות להנגיש שירותים פסיכולוגיים לעובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: את מתקשרת - יש לך חברות הביטוח, אומרים שרוצים להנגיש את זה לעובדים זרים ועובדות זרות בארץ.

אבתיסאם מראענה: מה עמדת קופת חולים?

אבתיסאם מראענה: יש לך אפשרויות?

אבתיסאם מראענה: יש לך מאגר?

רקפת לוי: הנושא של בריאות הנפש הוא בעייתי בכל קנה מידה.

רקפת לוי: חסרים לנו מטפלים, יש בעיות תורים.

רקפת לוי: גם לאוכלוסייה הרגילה.

רקפת לוי: אז אני משערת שלא יהיה פשוט לייצר גם ציר נוסף בתחום הזה שגם כך מאוד בעייתי.

אבתיסאם מראענה: הבעיות שלו במחסור?

רקפת לוי: כן, מחסור מאוד גדול במטפלים, שיוצר צוואר בקבוק של תורים.

רקפת לוי: זה ידוע לכל הגורמים במערכת הבריאות.

רקפת לוי: גם עכשיו רוצים - החליטו להרחיב את תחום ההתמכרויות – יהיו עוד מטפלים שנצטרך להכשיר.

רקפת לוי: זה מצרך במחסור לצערי הרב, הנושא של בריאות הנפש.

רקפת לוי: לא יודעת כמה יהיה פשוט להוסיף עוד תחולות.

אבתיסאם מראענה: בגלל ההתמכרויות – מכשירים רופאי משפחה לעניין של התמכרויות?

רקפת לוי: היתה ועדה בנושא התמכרויות וחלק מסיכומיה היו שרוצים לעשות מבחן תמיכה שהקופות יראו איך הן יכולות להרחיב את השירותים בתחום.

רקפת לוי: אנחנו כרגע מתארגנים לאור סיכום הוועדה לראות איך אנו נערכים לתחום.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

מנחם עזריאל: שמי מנחם עזריאל.

מנחם עזריאל: אני מקרן עמית מההסתדרות הלאומית.

מנחם עזריאל: מאוד משמח מה ששמענו ממשרד הבריאות על הקול קורא - הפרסום שהולך לצאת.

מנחם עזריאל: נשמח מאוד, כי אנו מלווים, אי אישית המדריך הראשי בהסתדרות הלאומית.

מנחם עזריאל: אנו יורדים לשטח, נמצאים אתם בשטח.

מנחם עזריאל: גם העובדים הסינים וגם אלה המולדביים, האוקראיניים.

מנחם עזריאל: יש לנו רשימות תפוצה של העובדים אצלם.

מנחם עזריאל: אנחנו מלווים אותם בבתי חולים.

מנחם עזריאל: בתקופת הקורונה עבדנו בשיתוף פעולה מלא עם פיקוד העורף וליווינו את העובדים.

מנחם עזריאל: הבעיה העיקרית זה מתחיל ברישום הטופס הביטוחי.

מנחם עזריאל: כלומר הבעיה השפתית.

מנחם עזריאל: מביאים להם טופס בעברית והעובד חותם על זה.

מנחם עזריאל: פה מתחילה הבעיה שהעובד לא יודע על מה חתם ומקבל את הביטוח במקרי חירום, של ניתוח לא עלינו.

מנחם עזריאל: מה שעלה פה לגבי עובד שעוזב את המעסיק או שעובר, פעמים רבות המעסיק לא מדווח ומוריד מהם את הביטוח.

מנחם עזריאל: העובד לא מבוטח ואין רצף, והעובד לא יודע שאין לו ביטוח.

מנחם עזריאל: לכן כאמור נשמח ברגע שתוציאו את הברושור הזה להפיץ אותו.

מנחם עזריאל: זה יגיע לכל עובד.

מנחם עזריאל: כי בתקופת הקורונה הקמנו מוקד רפואי מבית פמי פריום.

מנחם עזריאל: פנו לשם עובדים.

מנחם עזריאל: באופן השוטף, כי אנו בשטח, אנו מלווים את העובדים – בתי חולים, לתרגם בבתי מרקחת, קופות החולים וכו'.

מנחם עזריאל: נשמח לעבוד בשיתוף פעולה מלא.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לומר תודה רבה למשרד הבריאות שהגעתם, על הנכונות להראות התקדמות, ואתן רואות אתנו עין בעין את המצב.

אבתיסאם מראענה: תודה לכל משרדי הממשלה, לכל מי שהשתתפה בדיון.

אבתיסאם מראענה: אסכם את הדיון.

אבתיסאם מראענה: סיכום דיון שירותי בריאות הנפש והנגשה שפתית של שירותי רפואה לעובדות ולעובדים זרים.

אבתיסאם מראענה: 1.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לקבל בהקדם עדכון על תיקון צו עובדים זרים (סל שירותי בריאות לעובד) בנוגע לתאונות עבודה.

אבתיסאם מראענה: 2.

אבתיסאם מראענה: שירותים פסיכיאטריים: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להוציא הבהרה לחברות הביטוח בנוגע לזכאות לשירותים פסיכיאטריים במסגרת פוליסת עובד זר.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל עדכון בנוגע לפעולות שבוצעו על מנת להנגיש את המידע ולוודא את ביצועו.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל הסבר בנוגע למגבלה על הזכאות לאשפוז פסיכיאטרי בצו, הגבלת התקופה ל-60 ימים בלבד והסיבות לכך.

אבתיסאם מראענה: 3.

אבתיסאם מראענה: שירותים פסיכולוגיים: הוועדה קוראת לכלל הגורמים במשרד הבריאות ובמשרד האוצר לקיים דיון על הכללת השירותים הפסיכולוגיים בשירותים הניתנים לעובדות ולעובדים הזרים.

אבתיסאם מראענה: הוועדה תקבל עדכון על ההתקדמות בנושא – כל התקדמות.

אבתיסאם מראענה: תערבו אותנו בכל האתגרים שעומדים בפניכם - בעוד חודש.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת כיושבת-ראש הוועדה להתמקד בקבוצה מסוימת של העובדים והעובדות הזרות בענף הסיעוד כקבוצה ראשונה שתוכלו להתחיל ללווין עליה, להתמקד בה, לבחון אותה כצעד ראשון.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת לרשות האוכלוסין יחד עם משרד הבריאות לבחון אפשרות להסדרה במסגרת ההסכמים הבילטרליים של שירותים פסיכולוגיים באופן מקוון מול מדינת המוצא.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מבקשת לקבל עדכון אודות ההיתכנות של הסדרה כזו.

אבתיסאם מראענה: בנוגע לשירות התרגום החדש לשפות סינית ותאית, הוועדה קוראת לרשויות השונות, בדגש על רשות האוכלוסין וזרוע העבודה, לסייע למשרד הבריאות בהפצת – כמובן, לפני שתסייעו – אני יודעת שתרצו לסייע, כולל ההסתדרות ועמיתים מההסתדרות הלאומית, כולכם רוצים אבל דבר ראשון שצריך שתנגישו להם את המידע.

אבתיסאם מראענה: נשמח שמשרד הבריאות ינגיש את המידע לזרוע העבודה ולמשרדים השונים, ואתם תסייעו למשרד הבריאות בהפצה והנגשת המידע לעובדות והעובדים הזרים בלשכות הפרטיות.

אבתיסאם מראענה: מבקשת גם שתעבירו לנו את כל המידע שאתן מוציאות בסוף היום, גם לוועדה, גם לנו יש עמוד פייסבוק.

אבתיסאם מראענה: אמנם לא מתורגם לשום שפה חוץ מערבית.

אבתיסאם מראענה: אנו עוזרות ועוזרים לכולם פה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה קוראת למשרד הבריאות להעביר את המידע להסתדרות העובדים על מנת שיסייעו בהפצת המידע.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להודות שוב למנהלת הוועדה מיכל דיבנר כרמל וליועצת הוועדה מטעם הוועדה לטל יבץ, ליעל אורבך שלנו מהלשכה שלי, שממונה על ענייני הוועדה וכמובן ליועצת המשפטית שלנו עו"ד נעה בן-שבת ולנועם עינב הדובר ולדובר הוועדה מאיר, רק התחיל אצלנו.

אבתיסאם מראענה: המשך יום יפה וטוב.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, הישיבה נעולה.