ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 115, 2022-05-09 12:00

עידית סילמן: שלום לכולם.

עידית סילמן: אני פותחת את ישיבת ועדת הבריאות.

עידית סילמן: על סדר-היום: הצעת חוק הפרמדיקים, התשפ"ב-2022 פ/2290, של חברי הכנסת עידית סילמן, טטיאנה מזרצקי, עלי סלאלחה, אלינה ברדץ' יאלוב, אלון טל, מופיד מרעי בהכנה לקריאה ראשונה.

עידית סילמן: בעצם זאת חקיקה ששמנו אותה על סדר-היום כדי להתחיל להתקדם בה.

עידית סילמן: אחד הדברים ששמנו דגל בוועדה זה באמת להסדיר את כל מקצועות הבריאות ואת כל רפואת החרום.

עידית סילמן: אנחנו רואים את רפואת החרום כמנוע מאוד משמעותי, מאוד מוביל ואפשר לומר גם מגן.

עידית סילמן: אנחנו רואים בכל האירועים האחרונים, שהם הראשונים שמגיעים לכל הקריאות.

עידית סילמן: אנחנו פה תמיד מפרגנים לרפואת החרום, אבל כמובן גם רוצים להתקדם איתה כמה צעדים קדימה ולהסדיר מקצועות ששנים לא הוסדרו.

עידית סילמן: אחד מהם זה הפרמדיקים שעושים עבודה מעולה.

עידית סילמן: אנחנו גם שמנו על סדר-היום את עוזרי הרופא.

עידית סילמן: אני חייבת לציין לשבח את ד"ר ספי מנדלבויץ, שזכיתי להיות איתו בתחילת הפגרה יומיים בארצות הברית והלכנו לראות שם את העבודה של עוזרי הרופא.

עידית סילמן: לראות איך זה מתנהל הלכה למעשה, איך זה מתנהל בקליניקות בשטח.

עידית סילמן: נפגשנו עם הארגונים היציגים של עוזרי הרופא ושמענו מהם על העבודה הלכה למעשה וכמה זה באמת מקל על מערכת הבריאות וכמה זה מכניס למערכת הבריאות אוויר לנשימה.

עידית סילמן: במיוחד במדינת ישראל, שאנחנו יודעים שאנחנו הולכים להיכנס לפער מאוד משמעותי.

עידית סילמן: בין השנים 2026, יהיו לנו כמה שנים שנצטרך לעבוד במחסור של כוח אדם משמעותי במערכת הבריאות.

עידית סילמן: כמובן כל העלייה הרוסית שבאמת הגיעו משם הרבה רופאים טובים וכרגע יוצאים אחד אחרי השני לפנסיה ועדיין לא נכנסו מספיק רופאים למערכת.

עידית סילמן: יש פערים שאנחנו יודעים שנידרש להם.

עידית סילמן: חשבנו לנכון וגם משרד הבריאות, שעוזרי הרופא והחקיקה של עוזרי הרופא זה דבר שהוא נכון והכרחי.

עידית סילמן: זה קורה במדינות העולם וזה נכון גם למדינת ישראל.

עידית סילמן: כמובן, גם ברפואת החרום להסדיר את העיסוק במקצוע של הפרמדיק.

עידית סילמן: אנחנו נעבור על כמה נקודות מרכזיות שראינו בתוך החקיקה שהן אבן דרך משמעותית שמשליכה לא רק על מקצוע הפרמדיקים אלא על מקצועות הבריאות האחרים בתוך מערכת הבריאות.

עידית סילמן: איך אנחנו תנהלים איתם?

עידית סילמן: יתחילו ויפתחו דווקא היועצות המשפטיות, שמרית ואילת והן יתנו את קריאות הכיוון הראשונות מתוך החקיקה.

עידית סילמן: תרגישו בנוח אם אתן רוצות להתחיל בהקראת החקיקה ואז לציין או לציין את הנקודות המרכזיות בהתחלה ונוכל לדון עליהן.

עידית סילמן: אשמח לשמוע אתכם חברי הכנסת מה אתם חושבים על הנקודות המרכזיות האלה ואיך אנחנו צריכים לצלוח את זה.

עידית סילמן: נשמע גם את גורמי המקצוע.

שמרית גיטלין שקד: באמת הפצנו נוסח לדיון שבעצם מתקן את חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות.

שמרית גיטלין שקד: מוצע בו בעצם להוסיף את מקצוע הפרמדיק לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות כשאר מקצועות הבריאות שמוסדרים בו.

שמרית גיטלין שקד: זה בשונה מהצעת החוק בנוסח של הקריאה הטרומית, שבה בעצם מוצע להסדיר חוק נפרד וחדש רק לפרמדיקים.

שמרית גיטלין שקד: המשמעות היא בעצם שחלות כל ההוראות שכבר קיימות בחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות ואין צורך להסדיר מחדש את כל הנושא של מרשם, משמעת וועדות מייעצות, מתן תעודות וחובות אמון, אתיקה מקצועית, עונשין.

שמרית גיטלין שקד: כל ההוראות האלה כבר מוסדרות בחוק ובעצם מציעים להסדיר את המקצוע החדש, את תנאי הכשירות שלו.

שמרית גיטלין שקד: תוך כדי הנוסח נראה סוגיות ספציפיות נוספות שיש צורך להסדיר במסגרת הסדרת העיסוק של פרמדיק.

שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שנתחיל להקריא את הנוסח.

עידית סילמן: משרד הבריאות, הערות שלכם לגבי החקיקה.

עידית סילמן: אתם רוצים להתחיל?

עידית סילמן: פרופסור יציב?

שאול יציב: אין ספק שהנושא הספציפי של הפרמדיקים הוא באמת נושא בעל חשיבות גדולה מאוד.

שאול יציב: אני חושב שהעובדה שהם עוסקים בהצלת חיים ומדובר פה ברפואת חרום, יש לזה משמעות בלתי רגילה.

שאול יציב: לאורך כל הדרך תמכנו בהסדרה של הנושא הזה כי באמת הגיע הזמן לאחר תקופה ארוכה להסדיר את העניין.

שאול יציב: נקראנו לישיבה הזאת תוך התראה קצרה מאוד ולא יצא לנו באמת לדון באופן יותר מפורט בינינו לגבי כל מיני נושאים שעולים מתוך הרקע של הנושא הזה.

שאול יציב: זה נושא קצת מורכב מבחינת עובדות שנקבעו בשטח במשך שנים רבות.

שאול יציב: הוא עלול ליצור איזו בעיה לגבי איך להסדיר את הנושא הזה מבחינה עקרונית.

שאול יציב: בכמה הזדמנויות, כשעלו הנושאים האחרים שקשורים למקצועות הבריאות עלו לסדר-היום, אני הבעתי את דעתי ואני חושב שהבעתי את דעת כל אנשי המקצוע במשרד הבריאות.

שאול יציב: מקצוע בריאות, במיוחד מקצועות בריאות שהם מצילי חיים והם בעלי חשיבות עצומה לבריאות הציבור, אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי שרמתם בסוף הדרך תהיה גבוהה ככל שניתן.

שאול יציב: אחת הדוגמאות לכך זה נושא האחיות.

שאול יציב: אני לימדתי אחיות מעשיות בבית ספר לאחיות במשך שנים.

שאול יציב: המערכת בצדק סברה שככל שאחיות תהיינה יותר אקדמיות, יותר מתקדמות מבחינה אקדמית, הסיכוי שתהיינה אחיות יותר טובות הוא הרבה יותר גדול.

שאול יציב: לי אין שום צל של ספק שהנוסחה הזאת נכונה כי הכרתי את שתי המערכות, גם את האחיות המעשיות וגם את האחיות האקדמאיות.

שאול יציב: נכון שהאחיות המעשיות יכלו לבצע כל מיני פעולות שאחיות עושות היום, אבל האחיות של היום שהתמקצעו ושיש להן תואר אקדמי, ללא ספק הן, לדעתי, אחיות יותר טובות.

שאול יציב: באותה מידה, אני חושב גם לגבי הנושא הזה של פרמדיקים.

שאול יציב: אני מדבר כרגע על המצב הפרוספקטיבי, מה היינו רוצים בעשורים הבאים?

שאול יציב: איזה סוג של חינוך והכשרה הם יקבלו?

שאול יציב: אני סבור, ואני חושב שאני מבטא פה את דעת כל אנשי המקצוע במשרד הבריאות, אנחנו חושבים שהמקצוע הזה, אם רוצים לצרף אותו לחוק הקיים, חוק הסדרת מקצועות הבריאות, שבו כל מקצועות הבריאות הם אקדמיים, אני סבור שגם המקצוע הזה, עם כל הקשיים שקיימים וכל הרקע שקיים, אני עדיין חושב שפרוספקטיבית הוא צריך להיות מקצוע אקדמית כי ללא ספק הוא יעלה את הרמה, ימשוך אנשים יותר טובים למקצוע הזה ופחות אנשים גם יעזבו את המקצוע.

שאול יציב: אנחנו יודעים שזה פותח אופקים, זה מושך אנשים טובים ולכן לדעתי אסור לוותר על העיקרון שקיים בכל מקצועות הבריאות.

שאול יציב: יש כמובן רבים בשטח שהם לא אקדמאיים.

שאול יציב: אנחנו מודעים לכך וצריך למצוא פתרון.

שאול יציב: יש כאלה גם בצה"ל.

שאול יציב: צריך לחשוב טוב טוב.

שאול יציב: יש את העניין של הוראות מעבר שדרכן אנחנו יכולים להכניס הרבה מאוד אנשי מקצוע שאין להם תואר אקדמי ובתנאי שהם עברו הכשרה נאותה והם באמת כשירים לטפל בחולים במצב חרום.

עידית סילמן: זאת אומרת שגם מי שהיה בצבא יצטרך לעבור הכשרה של תואר?

שאול יציב: אנשי הצבא, בשלב הזה, כל זמן שהם בצבא, יכולים להיות גוף ייחודי נפרד של פרמדיקים.

עידית סילמן: אבל אז ייצא פרמדיק מהצבא, הוא יצטרך לעשות השלמה?

שאול יציב: ברגע שהם יעברו לאזרחות הם יצטרכו השלמות כדי לקבל את התואר האקדמי.

שאול יציב: צריך לחשוב על זה.

שאול יציב: צריך לחשוב באופן יצירתי איך עושים את זה.

שאול יציב: אני מדבר כרגע על העיקרון ומה אנחנו רוצים לעשות פרוספקטיבית.

עידית סילמן: אני רק אגיד שאני מבינה שיש שאיפה לאקדמיזציה בכל מקצועות הבריאות.

עידית סילמן: השאלה איפה זה פוגש אותנו ומה הדירוג שאנחנו מבצעים?

עידית סילמן: למשל, בחקיקה לגבי עוזרי רופא.

עידית סילמן: אגב, בארצות הברית, לדוגמה, זה לא אקדמי ברמה של תואר.

עידית סילמן: השאלה האם אנחנו פה רוצים לעשות את זה ברמה של תואר?

עידית סילמן: מה לגבי חובשים?

עידית סילמן: בעצם, אם אנחנו מדרגים את כל רפואת החרום ומקצועות הבריאות כרצף, מחובש, ממתנדב, מה בעצם אנחנו כן מכניסים לעניין של אקדמיזציה ומה לא.

עידית סילמן: האם נרצה בעתיד שגם חובשים יהיו בעלי תואר אקדמי?

שאול יציב: לא.

שאול יציב: לגבי עוזר רופא ללא ספק.

שאול יציב: אנחנו פה אחד חושבים - - -

עידית סילמן: לא, בסדר, גם בחקיקה שלי זה ככה.

שאול יציב: אנחנו חושבים שהם צריכים להיות אקדמאים.

שאול יציב: לגבי חובשים זאת קטגוריה אחרת לגמרי.

שאול יציב: לגבי עוזרי רופא, ללא ספק.

עידית סילמן: אם אנחנו מכניסים לתואר אקדמי, אז בעצם היום, לשיטתך, מוציאים את ההכשרה של הפרמדיקים מנותני השירותים שזה בעצם הכשרה של מד"א.

עידית סילמן: באיחוד הצלה יש גם הכשרה של פרמדיקים?

מושיקו מוסקוביץ: אנחנו רוצים, כרגע לא.

עידית סילמן: אז אנחנו מוציאים את זה מהמקומות האלה ושמים אותם כרגע רק באקדמיה.

עידית סילמן: אנחנו בעצם אומרים שמי רוצה להיות פרמדיק צריך להיכנס לתואר אקדמי.

עידית סילמן: גם לא במכללות, כל המקומות של לימודי עבודה, כמו שיש לנו במקצועות הבריאות בתחום של הטיפול באומנויות וכדומה.

עידית סילמן: השאלה שלי: אנחנו יודעים שהיום יש הרבה פרמדיקים שמגיעים מהחברה החרדית ומהערבית, חלקם מתנדבים וחלקם עובדים בשכר.

עידית סילמן: מה אנחנו עושים איתם?

עידית סילמן: איך אנחנו הולכים לצלוח את הדבר הזה?

עידית סילמן: אני מבינה שיש הוראות מעבר למה שהיה עד היום אבל אני לא מתכוונת להוראות מעבר למה שהיה עד היום, אני מדברת מהיום קדימה.

עידית סילמן: אם אנחנו מכניסים את זה לאקדמי מה גבולות הגזרה ומה אנחנו ואומרים?

שאול יציב: אם אנחנו חושבים פרוספקטיבית שהלימודים צריכים להיות אקדמיים, הם צריכים להיות במסגרות אקדמאיות.

עידית סילמן: אגב, אחיות היום לומדות רק באקדמיה?

רגדה חכים: רק אם תארים.

רגדה חכים: האחיות רק מוסמכות היום.

שאול יציב: זה נכון שצריך לשנות גישה.

שאול יציב: אני לא מכיר בצורה פרטנית - - -

עידית סילמן: גם ברמת הצבא.

עידית סילמן: הצבא שלך מבוסס כולו על פרמדיקים.

עידית סילמן: איך אנחנו מנהלים את זה?

מופיד מרעי: הצבא מכשיר בעצמו.

עידית סילמן: כן, אז נגיד להם אתם יוצאים ואז עושים תואר מחדש?

יצחק ליבוביץ: מד"א מכשיר את הפרמדיקים בצבא.

מופיד מרעי: זה גם נכון, אתה צודק.

מופיד מרעי: מכשיר אותם לטובת הצבא.

מופיד מרעי: אחרי שהוא משתחרר הוא הופך להיות פרמדיק על פי הכללים שלכם.

מופיד מרעי: אתם היחידים היום שמוסמכים ומאושרים להכשיר פרמדיק.

יצחק ליבוביץ: גם תוך כדי הצבא הם מגיעים לשמור על כשירות מקצועית.

עידית סילמן: מה קורה עם פרמדיקים בעולם?

עידית סילמן: פרמדיקים בעולם זה אקדמי?

קטיה קיל: זה מאוד משתנה.

קטיה קיל: זה תלוי איפה.

קטיה קיל: יש מדינות שכן, יש מדינות שלא.

קטיה קיל: יש מקומות שבאמת עושים הכשרות בסגנון כמו של מד"א.

קטיה קיל: זה מאוד מאוד משתנה מה שקורה בעולם.

עידית סילמן: למה אנחנו רוצים להכניס את זה לאקדמיה?

עידית סילמן: מה רע בהכשרות שנעשות היום ומה הפערים שאנחנו רוצים לשים?

עידית סילמן: בואו נגיד את האמת.

עידית סילמן: הרי כשאנחנו מכניסים משהו לאקדמיה, אנחנו מצמצמים את כמות האנשים שייגשו לשם.

עידית סילמן: אני מעלה כסוגיה לדיון, בראייה של מדינת ישראל ועם הצרכים שלה בשטח הלכה למעשה, גם ברמת מה שאנחנו חווים ברמת היום יום שלנו, אנחנו רוצים פרמדיקים בשטח.

עידית סילמן: אנחנו רוצים פרמדיקים בכל קהילה, בכל חברה ובמקומות שאנחנו יודעים שהם פחות נגישים.

עידית סילמן: משהו אתה צריך להשאיר לשטח.

עידית סילמן: אתה לא יכול את הכול לקחת לרמה האקדמית.

עידית סילמן: לכן יש גם את הדירוג הזה.

עידית סילמן: אולי עוזרי רופא יהיו אקדמאים ודברים מסוימים יהיו ברמה של אקדמיה ויש דברים שאתה משאיר לשטח.

עידית סילמן: בעיקר ברפואת חרום והצלה, ששם אנחנו מסתכלים שנייה על חברה שהיא מגוונת, היא אחרת.

עידית סילמן: לטעמי, הכשרה של פרמדיק הרבה פעמים, זה ברמת ההיענות שלו במצבי חרום שזה זריזות, מהירות וכדומה.

עידית סילמן: הרבה פעמים יכולות אחרות שהן לאו דווקא אקדמאיות.

עידית סילמן: אני מעלה את זה לדיון ואני שואלת אבל אני חושבת שזה הרבה יותר קריטי מאשר אדם שלומד באקדמיה אבל אז נאלם דום נוכח מצב חרום.

עידית סילמן: עפים ראשים של אנשים שנפגעו מגרזנים ברחובות.

עידית סילמן: ראינו את זה בשבוע האחרון.

שאול יציב: באותה מידה אפשר לדבר על רופאים.

עידית סילמן: לכן אמרתי שצריך להיות דירוג מסוים.

שאול יציב: רופאים הם גם מצילי חיים וגם עושים עבודת חרום.

שאול יציב: רופאים שעובדים בטיפול נמרץ הם גם כן עושים פעולות נמרצות.

עידית סילמן: אבל רופאים נמצאים בבתי חולים.

עידית סילמן: עוזרי רופא יהיו בבתי חולים.

עידית סילמן: אנחנו מדרגים פה ומייצרים רצף שהוא מבית חולים לקהילה.

עידית סילמן: מישהו גם צריך לנהל את הביטחון האזרחי בקהילה.

עידית סילמן: לטעמי, אני חושבת שבסוף צריך להיות דירוג מסוים.

שאול יציב: אפשר לקחת את האחיות כדוגמה.

שאול יציב: לא במקרה אני אומר.

שאול יציב: אחיות יש גם בקהילה, אחיות יש גם בבתי חולים ובכל מיני מקומות.

שאול יציב: הן גם לפעמים מטפלות במצבי חרום.

עידית סילמן: לא כולן.

עידית סילמן: יש אחיות שיבחרו להתנדב באיחוד הצלה ובמד"א כי זה הרבה עניין אישי.

עידית סילמן: אתה יודע כמוני ש לא כל אחד יכול לטפל במקרה חרום.

מופיד מרעי: אני רוצה להתייחס ולהעיר.

מופיד מרעי: אנחנו יכולים לקחת מודלים ולעשות השוואה או אנלוגיה.

מופיד מרעי: כמו שאתה אומר, בואו ניקח את המודל של האחיות שהן בסוף אחיות מוסמכות אבל הן עובדות בבית חולים.

מופיד מרעי: מה קורה עם הפרמדיקים?

מופיד מרעי: בסוף זה קבוצת אנשים שצריכים אותה הכי הרבה, במיוחד במצבים שיש לנו היום, כמה שיותר מהר בזמן הזהב מהאירוע עצמו.

מופיד מרעי: יש נפגע?

מופיד מרעי: צריך להביא לו טיפול רפואי.

מופיד מרעי: מי נמצא זמין?

מופיד מרעי: זה הפרמדיק.

מופיד מרעי: הפרמדיק היום מוכשר רק על ידי מד"א.

מופיד מרעי: אין בעצם גוף אחר שמכשיר פרמדיקים.

מופיד מרעי: בנושא הזה יש לנו חוסר בפרמדיקים לאור הביקוש.

מופיד מרעי: לכן עלה הרעיון של החקיקה היום, לראות איך אנחנו מכשירים אותם.

מופיד מרעי: אתה אומר אקדמיזציה?

מופיד מרעי: כן.

מופיד מרעי: השאלה אם זה באוניברסיטאות או במכללות?

מופיד מרעי: תעודת הנדסאי כזה או אחר על מנת שזה יכשיר אותו?

מופיד מרעי: זה יהיה נגיש לכולם.

מופיד מרעי: גם המגזר החרדי יכולים ללכת ולהיות מוכשרים, גם המגזר הערבי יכולים להיות מוכשרים, כדי שתהיה יותר הכשרה ויותר אנשים נגישים, שלא ייפלו בין הכיסאות.

מופיד מרעי: לדעתי, גברתי היושבת-ראש, זאת המהות של מה אנחנו עושים כאן.

עידית סילמן: אני רק רוצה לומר שזה שונה מעוזרי רופא.

עידית סילמן: עוזרי רופא זאת חקיקה חדשה שנביא אותו.

עידית סילמן: לכן זה באמת מאוד הגיוני.

עידית סילמן: פרמדיק זה משהו קיים.

עידית סילמן: בעצם אתם רוצים לעשות מהפכה במקצוע שכבר קיים היום עם הכשרה מאוד קבועה, שכבר יש לה איזו רוטינה מסוימת ורוצים להכניס לתוכה איזו מהפכה.

עידית סילמן: בסוף, צריך לזכור שהמהפכה הזאת מוציאה מהמקצוע הקיים הזה הרבה אנשים שלא יוכלו להיות בפנים, אין מה לעשות.

רגדה חכים: אבל הם יכולים לקבל הכשרה על-ידי המל"ג.

מופיד מרעי: את ההכשרה צריך לתת לגופים נוספים.

רגדה חכים: אבל הם לא יכולים לקבל הכרה על-ידי המל"ג כמו שאר המכללות לטיפול באומנות?

עידית סילמן: אבל אם את מקבלת היום הכרה על-ידי המל"ג, את מקבלת כל אחד מהחברה החרדית שלא עשה את כל ההכשרה?

רגדה חכים: כמו שכבר חווינו בטיפול באומנות.

עידית סילמן: אבל טיפול באומנות זה משהו אחר.

רגדה חכים: אבל הם יכולים להתאים את התוכניות.

עידית סילמן: זה לא להתאים.

עידית סילמן: את צריכה קודם לעמוד בקריטריונים מסוימים.

עידית סילמן: אם אני אקח היום את הכמות של הפרמדיקים שיש היום במדינית ישראל ואבדוק מי היום יעמוד בקריטריונים לאקדמיה?

עידית סילמן: יכול להיות שיהיו הרבה שלא יעמדו בקריטריונים לאקדמיה ושווה לבדוק את זה.

קטיה קיל: יש לזה השלכות, את צודקת לגמרי.

עידית סילמן: השאלה.

עידית סילמן: האם אני כמדינה רוצה להשאיר משהו לרמת הקהילה והטיפול המיידי לחרום בקהילה, שהוא קצת יותר מקצועי ממתנדב מד"א חובש רגיל.

עידית סילמן: מנגד, הוא לא רופא, הוא לא אחות, הוא לא כל מה שאתם משאירים לעולם האקדמי.

עידית סילמן: צריך לעשות את הדירוג הזה, פרופסור יציב.

עידית סילמן: אני חושבת שאחרת, אנחנו כמדינה יכולים לפספס ביטחון אזרחי.

עידית סילמן: אני מדברת עכשיו על ביטחון אזרחי בשטח הלכה למעשה בצורה מאוד נרחבת.

עידית סילמן: אני אתן לך דוגמה.

עידית סילמן: אני גם חושבת שלכל הפרמדיקים היום צריך לתת רישיון לנשיאת נשק.

עידית סילמן: אני חושבת שזה הכרחי במצב כזה.

עידית סילמן: היום כל מגיש עזרה ראשונה כזה, שהוא כבר פרמדיק ועבר הכשרה, צריך לעבור הכשרה לנשיאת נשק.

עידית סילמן: היום הם נמצאים דקה מקהילה והם הראשונים שמגיעים לאזורי פיגוע או אזורי טראומה.

עידית סילמן: הם הראשונים שיכולים להתנהל במקומות האלה בצורה הכי מקצועית שיש ולתת עזרה ראשונה.

עידית סילמן: אנחנו גם רואים את זה הלכה למעשה.

עידית סילמן: הם אלה שמוציאים את ההודעות הלכה למעשה על כל פיגוע.

עידית סילמן: מד"א ואיחוד והצלה הם אלה שמעדכנים אותנו ראשונים מה המציאות בשטח.

עידית סילמן: אגב, ראיתי שאחרי הפיגוע האחרון מישהו דיבר על זה שרוצים להכניס לאזורים שבהם יש חברה חרדית יותר חיילים, יותר אנשי ביטחון וצבא כי בחברה החרדית יש פחות נושאי נשק ביום יום.

עידית סילמן: אז יכול להיות שדווקא את המקום הזה של הצלת חיים לא הייתי לוקחת.

עידית סילמן: היום אנחנו יודעים שזה מאוד חזק, גם בחברה הערבית, גם בחברה החרדית, גם בקהילות.

עידית סילמן: עוד פעם, זאת שאלה שצריך לשים על השולחן.

עלי סלאלחה: אני לא חושב שזה נכון לחברה הערבית, דרך אגב.

עלי סלאלחה: אם אני חוזר קצת לחינוך שממנו באתי, המורים והמנהלים לא תמיד היו אקדמאים, אבל עם התקדמות שלנו והשינויים האדירים שנעשו במערכת החינוך, היה צורך להביא את כל המערכת הזאת להיות אקדמאית בשביל לתת שירות טוב יותר לילדים שלנו ולתלמידים שלנו.

עלי סלאלחה: אז על אחת כמה וכמה להציל חיים.

עלי סלאלחה: אם אני רואה פה פעולות ייחודיות לפרמדיק אז יש פה 15 פעולות.

עלי סלאלחה: אז מי שמגיע לשטח והוא צריך לטפל במישהו, אז לא יכול להיות שיגיע מישהו שבאמת הוא לא בקיא, הוא לא יודע מה המצב של החולה.

עידית סילמן: אז איך היום יש פרמדיקים?

עידית סילמן: הם לא בקיאים?

עלי סלאלחה: בסדר.

עלי סלאלחה: מי אמר שיעשו את העבודה באופן הטוב ביותר?

עלי סלאלחה: אנחנו במצב שהצעירים שלנו, האנשים שלנו, החיילים שלנו, כולם ברמה חינוכית מצוינת, לכולם כמעט יש תיכון וכולם יכולים להשתלב ולהיות אקדמאים ולתת שירות הכי טוב שיכול להיות.

עלי סלאלחה: אני לא יודע מה המצב בחברה החרדית.

עלי סלאלחה: יכול להיות שפה יש משהו.

עלי סלאלחה: לא כל החרדים הולכים לאוניברסיטה ולומדים.

עלי סלאלחה: צריך אולי למצוא פתרון לסיפור הזה.

עלי סלאלחה: אבל לחברה הערבית, לחברה היהודית, מאילת ועד ראש הנקרה, אני לא חושב שיש בעיה.

עלי סלאלחה: יש הרבה אנשים שבאמת הם רוצים להיות אקדמאים ולתת את השירות הטוב ביותר.

עלי סלאלחה: גם המשכורת של מי שיעסוק בזה, תהיה מותאמת לאקדמיה ולתואר.

רגדה חכים: גם מבחינת הקידום של אנשי המקצוע.

רגדה חכים: אם אני רק פרמדיק, אני נעצר שם.

רגדה חכים: אני מקבל תואר ראשון אז אפשר להתפתח, אפשר ללכת לתפקידים אחרים.

רגדה חכים: גם בשביל אנשי המקצוע עצמם - - -

עידית סילמן: ברור, זה לכל אחד.

עידית סילמן: את יכולה להגיד את זה גם על חובשים, גם על מתנדבים.

עידית סילמן: כל בן אדם שעושה תואר יכול להתפתח.

רגדה חכים: בגלל זה צריך לחשוב כוללני.

עידית סילמן: לכן חשבנו כוללני והכנסנו גם את עוזרי הרופא.

עידית סילמן: אנחנו מבצעים איזה רצף כזה.

רגדה חכים: אם את רוצה להוציא אותם מאקדמיה, אז אפשר להוציא את כולם מהאקדמיה אם ככה.

עידית סילמן: רגדה, זה לא מה שאמרנו.

עידית סילמן: הפוך, אתם מבקשים להכניס עכשיו ולא עשיתם שנים ולא טיפלתם שנים בתוך משרד.

עידית סילמן: אל תהפכי עלי את הקערה, זה לא יעבוד.

רגדה חכים: האינטרס של כולנו אותו דבר.

רגדה חכים: אנחנו רוצים כן לחוקק את זה - - -

עידית סילמן: את מבקשת לעשות מהפכה ושינוי.

רגדה חכים: לא מהפכה, אנחנו מתקדמים קדימה.

עידית סילמן: להתקדם קדימה זה עוזרי רופא וזה הרבה דברים נוספים שהבאנו שהם חדשים.

עידית סילמן: זה להתקדם.

רגדה חכים: הם הראשונים שמגיעים ממש לשטח.

שי סומך: אני ממשרד המשפטים.

שי סומך: הנושא הזה של ההכשרה הוא נושא מהותי.

שי סומך: הוא לא עלה בוועדת שרים לענייני חקיקה.

שי סומך: ועדת השרים לענייני חקיקה תמכה בהצעת החוק במספר תנאים.

שי סומך: לאור העמדה של משרד הבריאות אנחנו נחזיר את הדיון לוועדת השרים.

עידית סילמן: שי תודה.

עידית סילמן: הדיון כבר נמצא בתוך הוועדה ואנחנו לא מחזירים כל שנייה לוועדת שרים.

עידית סילמן: הכנסת היא סוברנית להתקדם ולהחליט בחקיקה.

שי סומך: אני יודע.

שי סומך: מבחינת עמדת הממשלה - - -

עידית סילמן: אתם תעשו מה שאתם רוצים כממשלה, אני כנסת, תודה.

שי סומך: אני רוצה לומר עוד משהו.

שי סומך: אני מבין שמעבר לעמדה המקצועית - - -

עידית סילמן: רק להבהיר, אנחנו כנסת ואנחנו מתקדמים בחקיקה.

שי סומך: אני יודע.

עידית סילמן: לא, שנעשה רק את הפרדת הרשויות.

עידית סילמן: יש ממשלה.

עידית סילמן: אם אתה קשור לממשלה ולמה שהוחלט בממשלה, אשריך וטוב לך.

עידית סילמן: אנחנו כנסת, העברנו חקיקה, אנחנו מתקדמים.

עידית סילמן: אתם רוצים להתקדם איתנו ביחד?

עידית סילמן: סבבה.

עידית סילמן: אתם רוצים לאיים עלינו שנחזיר דברים?

שי סומך: לא, ההיפך אני אומר.

עידית סילמן: גם אם יש התניות בוועדת שרים, ההתניות הן לא סוברניות לכנסת, בוא אני אספר לך.

שי סומך: אני יודע.

שי סומך: ועדת שרים לא דנה בכלל בנושא הזה.

שי סומך: לכן יהיה צריך להחזיר את הדיון כדי שוועדת שרים תחליט מה היא חושבת בכלל על הנושא הזה.

עידית סילמן: למה ועדת שרים צריכה להחליט?

עידית סילמן: יש כאן כנסת שמחליטה, יש גורמים ממשלתיים שנמצאים כאן בתוך הדיון הזה.

עידית סילמן: ועדת שרים ממי היא מורכבת?

עידית סילמן: משרים שיודעים יותר מוועדת בריאות וממשרד הבריאות?

עידית סילמן: לא הבנתי.

שי סומך: בסדר.

עידית סילמן: אוקי, מעולה, סגרנו את הפינה.

שי סומך: דבר נוסף.

שי סומך: מעבר לעמדה המקצועית יש גם את החשש של משרד הבריאות מכך שהיום חוק הסדרת מקצועות הבריאות הוא אקדמי, כל המקצועות הם אקדמיים.

שי סומך: זאת אומרת, משהו שיכול להפיג את החשש זה שיהיה חוק נפרד שיסדיר את מקצועות החרום הרפואי ואז אולי השלכות הרוחב יפחתו.

שמרית גיטלין שקד: אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.

שמרית גיטלין שקד: אביטל, העמדה שלכם שצריך להיות מקצוע אקדמי נובעת בגלל שזה נכנס לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, או בגלל שאתם חושבים לגופו של עניין?

אביטל אגמון ברקוביץ: לא, זה לא משנה איזה חוק יהיה הגג של הפרמדיקים.

אביטל אגמון ברקוביץ: בסוף, גורמי המקצוע במשרד סבורים שבסוף מקצוע הפרמדיקים צריך להיות אקדמי.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה לא בא בנפרד.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה לא משנה איזה חוק זה יהיה.

שאול יציב: כל מה שיושבת הראש אמרה זה נכון וללא ספק יש בעיות.

שאול יציב: הדברים הם לא פשוטים ויש עובדות שנוצרו במשך שנים בשטח ובאמת צריך לחשוב בצורה חכמה ויצירתית איך אנחנו פותרים את זה.

שאול יציב: אני לא חושב שאפשר ככה להגיד ממחר אקדמיזציה ונגמר הסיפור.

שאול יציב: אני רק רוצה להגיד שאני, למשל, לא רואה סתירה בין הגישה לרפואת חרום והיכולת לתפקד בשטח, עם נשק או בלי נשק, אבל בצורה כלשהי שמשמעותה חרום, אני לא רואה סתירה עם החינוך האקדמי.

שאול יציב: זה נראה כאילו אם אני הולך לאקדמיזציה אני אולי אהיה פחות אפקטיבי בשטח, פחות חכם בשטח, פחות יודע לטפל במצבי חרום בשטח.

שאול יציב: אני לא חושב שצריכה להיות סתירה בין שני הדברים.

מופיד מרעי: לא צריכה להיות סתירה אבל צריכה להיות התאמה לתנאי הקבלה.

מופיד מרעי: אם אנחנו הולכים לנושא האקדמי, צריך בסופו של דבר לקחת את כל החברות ולהתאים להם את תנאי הקבלה על-מנת שיהיה שווה בשווה ושיהיה מענה של פרמדיקים בכל החברות.

מופיד מרעי: זה מאוד חשוב.

מופיד מרעי: כשאנחנו אומרים אקדמיזציה, אנחנו צריכים עדיין לבנות את החלופה המתאימה כדי שנוכל להנגיש את הטיפול הזה לכל השכבות.

שאול יציב: אנחנו מדברים על העתיד, איך אנחנו היינו רוצים שייראו פרמדיקים בעוד 10 ו-20 שנה.

שאול יציב: אנחנו צריכים לחשוב.

שאול יציב: זה גם התפקיד של הכנסת, לחשוב איך אנחנו רוצים לראות את הדור הבא של הפרמדיקים.

שאול יציב: השאלה, האם אפשר לשלב השכלה אקדמית והכשרה אקדמית עם היכולת של תפקוד במצבי חרום?

שאול יציב: אני חושב שזה אפשרי.

עידית סילמן: מה רע בתעודה?

עידית סילמן: למה לא לימודי תעודה לפרמדיק?

רגדה חכים: אין עליה פיקוח.

עידית סילמן: מה זה אין פיקוח?

עידית סילמן: הם עובדים אחר-כך במד"א.

עידית סילמן: מד"א לא מפקח על כל הפרמדיקים שלהם?

מופיד מרעי: ולמה רק הם?

עידית סילמן: דוד ילניק, יו"ר ארגון הפרמדיקים שנמצא עם אשתו כרגע, מצטרף אלינו בזום.

עידית סילמן: שיהיה לכם בשעה טובה ותצאו בידיים מלאות מבית החולים.

דוד ילניק: תודה רבה.

דוד ילניק: מתנצל שאני בנוכחות בזום.

דוד ילניק: תכננתי להגיע אבל היו תכניות אחרות.

דוד ילניק: אני רגע רוצה להתייחס כי נשאבתם לדיון שהוא דיון חשוב מאוד אבל אני לא חושב שזאת הצורה וזה המקום לדון בו.

דוד ילניק: כלומר, זה דיון חשוב.

דוד ילניק: אני אתן לכם דוגמה הכי פשוטה למה זאת לא צורה לדון בו.

דוד ילניק: המוסד שמכשיר פרמדיקים בצורה אקדמית במדינת ישראל זה אוניברסיטת בן-גוריון.

דוד ילניק: אני חושב שגם במכללת צפת יש, אבל אוניברסיטת בן-גוריון זאת הפקולטה המשמעותית שמכשירה פרמדיקים בצורה אקדמית לתואר ראשון.

דוד ילניק: ד"ר אורן וכט הוא ראש המחלקה לא נמצא בדיון ואני חושב שחשוב שקולו יישמע.

דוד ילניק: ככלל, העמדה שלנו היא כזאת: מקצוע הפרמדיק הוא מקצוע חשוב ונרחב והוא עם סמכויות רחבות מאוד.

דוד ילניק: לכן, בטווח הארוך זה מקצוע שצריך להיות עם הכשרה אקדמית.

דוד ילניק: רק אי-אפשר לעשות דבר כזה בזריקה.

דוד ילניק: זה לא דבר רבולוציוני, זה דבר שצריך להתפתח בצורה אבולוציונית.

דוד ילניק: זה לא דומה לעוזרי רופא, שאתם מתחילים עכשיו פלוס מינוס מאפס עם עשרות בודדים.

דוד ילניק: יש במדינת ישראל 4,000 פרמדיקים והשאלה היא לא רק אחורה אלא גם קדימה.

דוד ילניק: גופים כמו צה"ל, למשל, שמבוססים על כמה מאות פרמדיקים שהם לא אקדמאים ואין לצה"ל שום דרך בשנים הקרובות לבסס את המערך שלו על מערך אקדמי שמשלש את זמן ההכשרה.

דוד ילניק: אי-אפשר לעשות את זה כך.

דוד ילניק: בעיניי, האמירה הנכונה היא שמקצוע הפרמדיק צריך להיות מקצוע אקדמי בטווח הארוך.

דוד ילניק: האם בטווח המיידי, בדיון עכשיו על החוק - - -

עידית סילמן: רגע, מה זה אומר מבחינתך, לטווח הארוך?

דוד ילניק: זה דרך מצוינת לסכל את הדיון על החוק.

עידית סילמן: שנייה, מה זה בטווח הארוך?

עידית סילמן: אין בעיה, בחוק אפשר לכתוב בטווח הרחוק, אפשר לעשות הוראות מעבר.

דוד ילניק: 10 שנים.

דוד ילניק: אני חושב שלגופים השונים, צה"ל ומד"א צריכים זמן היערכות לדבר הזה.

דוד ילניק: אני אגיד יותר מזה.

דוד ילניק: משרד הבריאות צריך זמן היערכות.

דוד ילניק: אני אתן את הדוגמה הכי פשוטה.

דוד ילניק: על איזו אקדמיזציה משרד הבריאות מדבר?

דוד ילניק: אורך החיים המקצועי של פרמדיקים היום הוא 3 שנים.

דוד ילניק: פרמדיקים עוזבים את המקצוע כל-כך מהר ומשרד הבריאות לא עושה שום דבר בנושא הזה במשך שנים.

דוד ילניק: אז עכשיו אתם מטילים מגבלה נוספת?

דוד ילניק: בואו נפתור את הבעיות שיש לפני שאנחנו מטילים מגבלות נוספות.

דוד ילניק: חברים, הצד השני של הדיון הוא שאתם מפטרים אותם מבתי החולים עד שהם קצת מצאו עבודה.

דוד ילניק: זה לא רציני לבוא בדרישה לפרמדיקים, חברים, ממחר בבוקר או מעוד שנה כולכם צריכים להיות אקדמאים?

דוד ילניק: אבל מה עם הצרות של המקצוע?

דוד ילניק: מה עם אורך החיים המקצועי הקצר?

דוד ילניק: מה עם זה שפרמדיקים עוזבים את המקצוע כל-כך מהר.

דוד ילניק: אנחנו כמשרד לא מתעסקים בתקנים לפרמדיקים בבתי חולים, לא מתעסקים בשום דבר בנושא הזה.

דוד ילניק: בעיניי, הצורה הזאת היא דרך לקבור את החוק.

דוד ילניק: גברתי יושבת-הראש, את יודעת כמה שנים אנחנו מחכים לנושא הזה.

דוד ילניק: עם כל הכבוד לעוזרי רופא שזה מקצוע חשוב ומוערך ועם כל הכבוד למקצועות נוספים - - -

עידית סילמן: אין בעיה, דוד.

עידית סילמן: אתה רק צריך להבין שבחוק זה בסוף צריך להירשם.

עידית סילמן: הוראות מעבר אנחנו יודעים לעשות.

עידית סילמן: הכול בסדר ואפשר לעשות הוראות מעבר ואף אחד לא יפוטר ממי שכבר נמצא בתוך זה.

עידית סילמן: אתה צריך להבין, שזה שאנחנו מקיימים עכשיו דיון פילוסופי כביכול בנושא הזה, זה אומר שאנחנו קוברים חוק.

עידית סילמן: זאת פעם ראשונה שהביאו את הפרמדיקים לדיון בכלל בוועדה ומקדמים את החוק הזה.

עידית סילמן: אף אחד לא בא לקבור חקיקה.

עידית סילמן: הפוך, אנחנו מקדמים מה שלא קידמו פה שנים.

עידית סילמן: אי-אפשר להגיד שאנחנו באים לקבור חוק.

עידית סילמן: זה שאנחנו מקיימים דיון פילוסופי על השאלה האם זה נכון או לא נכון או איך, אין פה מן הקבירה של הדברים.

עידית סילמן: הפוך, אם אתה תבוא ותגיד, אנחנו נרוץ לקדם חקיקה ואחר-כך תסתדרו.

עידית סילמן: כולם עם תואר ותסתדרו.

דוד ילניק: גם בנוסח המקורי וגם בנוסח שהופץ אתמול יש דרכים לקבוע את אופן ההכשרה והמנהל או השר צריכים להכיר בתוכניות ההכשרה וזה בסדר גמור.

דוד ילניק: אני לא חושב שזה דבר שצריך להיקבע בחקיקה ראשית על מקצוע שהוא קיים כבר 30 שנה.

דוד ילניק: הפרמדיקים לא אקדמאים ואני פרמדיק עם שלושה תארים, אף אחד מהם לא כפרמדיק.

דוד ילניק: כפרמדיק אני חושב שאני לא נופל מפרמדיק אקדמאי.

עידית סילמן: אני לא אומרת אבל השאלה היא אם כל אקדמאי פרמדיק יעבוד אחר-כך כפרמדיק והאם יקבל גם את המשכורת ההולמת בהתאמה?

עידית סילמן: בסוף, יש לכל דבר מחר.

עידית סילמן: אם אתה עושה תואר אתה צריך לקבל סכום אחר.

עידית סילמן: השאלה מי ישלם את זה?

דוד ילניק: יש תשובה לשאלה הזאת.

דוד ילניק: הפרמדיקים היום בבאר-שבע, שלומדים 3 שנים, אל מול הפרמדיקים בצבא שלומדים שנה, הפרמדיקים בבאר-שבע עוזבים את המקצוע בדיוק באותה מהירות כמו הפרמדיקים שלומדים בצבא.

עידית סילמן: תודה דוד.

עידית סילמן: מד"א, איחוד הצלה וגורמים נוספים, נשמח לשמוע אתכם.

יצחק ליבוביץ: מד"א מכשיר פרמדיקים כבר משנות השמונים.

יצחק ליבוביץ: אני חושב שזאת הכשרה אינטנסיבית.

יצחק ליבוביץ: כמו שדוד אמר, כל התארים שעשיתי כנראה לעולם לא חוויתי את אותה אינטנסיביות כמו שיש בהכשרה של פרמדיקים.

יצחק ליבוביץ: בסוף, כשאנחנו מסתכלים היום על הפרמדיקים, הם מעולים, הם מקצועיים.

יצחק ליבוביץ: זה שתהיה אקדמיזציה זה יכול להיות לטווח הרחוק משהו שהוא נחמד, אבל אנחנו לא חושבים שהוא צריך להיות להכשרה ראשונה של פרמדיקים.

יצחק ליבוביץ: זה צריך להיות אולי להכשרות המשך כמו עוזר רופא או להכשרות המשך שייפתחו לפרמדיקים וגם בשיתוף עם מד"א.

יצחק ליבוביץ: אנחנו כן חושבים שכדי להשאיר את הפרמדיקים לטווח הרחוק, צריך יחד עם זה למצוא איך מקדמים אותם ומשלבים אותם במקומות נוספים במערכת הבריאות.

יצחק ליבוביץ: כמובן יחד עם שמירה על כשירות ולא לגרום לאיזה ניתוק של מקצוע הפרמדיק בין ליבת העשייה שלו שזה בעצם והשטח ביום יום במד"א.

יצחק ליבוביץ: אז כמובן שאנחנו מברכים על החוק ורוצים לראות אותו מקודם, אבל אנחנו חושבים שצריך להשאיר את העצמאות ואת היכולת גם להכשיר פרמדיקים ללא תואר אקדמי.

מושיקו מוסקוביץ: אני מאיחוד והצלה.

מושיקו מוסקוביץ: לגבי מה שאמר על נשקים, רק תדעי שזה קיים.

מושיקו מוסקוביץ: איחוד הצלה מוכר כתבחין לנשק, גם לחושבים וגם לפרמדיקים וגם במד"א לעובדים.

מושיקו מוסקוביץ: אגב, זה גם מוכיח את עצמו בתקופה הזאת.

מושיקו מוסקוביץ: קודם כל, אנחנו מברכים על החוק.

מושיקו מוסקוביץ: מנכ"ל משרד הבריאות ב-1980 קבע שמד"א הוא זה שמכשיר את הפרמדיקים.

מושיקו מוסקוביץ: אנחנו חושבים, כמו בהרבה דברים, שהדברים השתנו במשך השנים.

מושיקו מוסקוביץ: גם איחוד והצלה ועוד גופים שיושבים לידי גם יכולים להכשיר את הפרמדיקים.

מושיקו מוסקוביץ: אנחנו חושבים שמשרד הבריאות והשר צריכים לקבוע את הקריטריונים שכל אחד יוכל להכשיר.

מושיקו מוסקוביץ: לא צריך להיות מונופול לגוף כזה או אחר.

מושיקו מוסקוביץ: צריך לקבוע קריטריונים וכולם יכולים לעשות כמו שעשו עם החובשים.

מושיקו מוסקוביץ: גם בחובשים, עד 2012, רק מד"א יכלה להכשיר נהגי אמבולנס.

מושיקו מוסקוביץ: במשך השנים זה נפתח ואנחנו חושבים שצריך לפתוח גם את הנושא הזה וממש לעשות עיגון בחוק לדברים האלה.

מושיקו מוסקוביץ: זה מבחינתנו מה שחשוב.

מושיקו מוסקוביץ: הגשנו את זה גם כבקשה לתיקון החוק.

מושיקו מוסקוביץ: סך הכול אנחנו מברכים על החוק רק חשוב שתהיה אפשרות לעוד גופים ולא עצמאות לגוף כזה או אחר.

עידית סילמן: בסדר, אבל אם זה הופך להיות אקדמי אז זה לא רלוונטי.

מושיקו מוסקוביץ: כן, אבל לא מכשירים פרמדיקים בגיל 18.

מושיקו מוסקוביץ: היום בגיל 18 וחצי כבר הופך להיות פרמדיק.

מושיקו מוסקוביץ: במד"א, למשל, יש בנות שירות לאומי.

מושיקו מוסקוביץ: אני לא אומר שזה רע, אני רק מציין עובדה כי חשוב להכיר את זה.

עידית סילמן: אז מה עושים עם זה נניח?

יצחק ליבוביץ: גם במד"א יש היום מחזור גדול מאוד של שירות לאומי.

יצחק ליבוביץ: בגיל 18 הן יוצאות לשנת התנדבות.

יצחק ליבוביץ: הן עושות את הקורס בהתנדבות ואחר-כך שנתיים כשירות לאומי.

יצחק ליבוביץ: בעצם היום הן משרתות יותר מחייל קרבי לכל דבר.

יצחק ליבוביץ: זאת הכשרה שאנחנו גאים בה מאוד ונרצה שהיא תמשיך ואפילו תתעצם.

עידית סילמן: אז מה נגיד עושים איתן?

קטיה קיל: אני אומרת בכנות שיש כאן הרבה מאוד שאלות.

קטיה קיל: אני אומרת את האמת, שאין לנו עדיין תשובה.

קטיה קיל: אנחנו ראינו את הטיוטה הזאת פעם ראשונה אתמול בערב ובאמת דנו בזה המון.

קטיה קיל: אני כן רוצה להדגיש שאנחנו מאוד בעד להסדיר את המקצוע.

קטיה קיל: אני חושבת שהוועדה הזאת והנושא הזה הוא סופר חשוב ואני באמת מברכת על זה.

קטיה קיל: אני חושבת שכולנו פה באותה עמדה אבל אני חושבת שיש פה הרבה דברים שצריך לדון בהם.

קטיה קיל: מבחינת האקדמיה זאת נקודה מאוד חשובה אבל צריך לראות באמת מה עושים עם הגופים האחרים.

קטיה קיל: אני אומרת את האמת, אין לי פתרון קסם כרגע.

קטיה קיל: אני חושבת שבאמת צריך לשבת ולחשוב על הדברים.

קטיה קיל: היום יש מחסור בפרמדיקים.

קטיה קיל: מצד שני, הפרמדיקים זה מקצוע כל-כך חשוב ואלה אנשים שמצילים חיים.

קטיה קיל: אז האקדמיזציה היא כן חשובה פה וצריך לקחת אותה בחשבון.

קטיה קיל: אבל, צריך לראות אם אנחנו מחליטים להחריג או לעשות שינוי בגופים מסוימים.

קטיה קיל: למשל, מד"א, מכשיר היום המון פרמדיקים כולל בצבא ויש לזה השלכות.

קטיה קיל: אנחנו צריכים פשוט להחליט איך להתמודד איתם.

קטיה קיל: זה משהו שאנחנו צריכים לשבת ולבחון איך עושים את זה, לאור העובדה שהטיוטה היא מאתמול בערב.

קטיה קיל: צריך להגיע לאיזו החלטה מושכלת ולקדם את הביצוע.

קטיה קיל: חלק מזה זה בהחלט יהיה למנוע מפרמדיקים לעזוב אחרי 3 שנים.

קטיה קיל: היום פרמדיקים שעושים תואר ראשון וגם פרמדיקים שעובדים במד"א ובחברות אחרות, עוזבים מאוד מהר את המקצוע וזה חבל.

קטיה קיל: ברגע שנסדיר את המקצוע ונוסיף את התנאים שיכנסו לזה, זה יגרום לפרמדיקים להישאר יותר במקצוע.

קטיה קיל: אני בטוחה שיהיה לזה השלכות דווקא לטובה ולא לרעה.

קטיה קיל: אלה נקודות שצריך לחשוב עליהן.

אפי פלדמן: אני מאיחוד אמבולנסים בישראל.

אפי פלדמן: אני מצטרף לכל הברכות כי באמת זה אחד הנושאים הכי חשובים, בדיוק כמו חוק שירותי האמבולנס והדברים הנוספים שאת מובילה בחקיקה.

אפי פלדמן: אלה דברים שלא נגעו בהם שנים.

אפי פלדמן: אמרו פה שכיום רק מד"א מכשירים.

אפי פלדמן: יש עוד גוף אחד, מעבר למד"א ולאקדמיה, יש גם חברה פרטית שמכשירה.

אפי פלדמן: משרד הבריאות לא הכיר בהכשרה הזאת וזה הגיע לפתחו של בית המשפט, שהוא זה שבעצם נתן להם את הסעד, שכל זמן שבעצם אין הסדרה של הנושא הזה, אי-אפשר למנוע מאחרים להכשיר.

אפי פלדמן: התחום הזה הוא העתק הדבק למה שקרה בתחום של הכשרת חובשים ונהגי אמבולנס.

אפי פלדמן: בתחום הזה, חברה שרצתה להכשיר חובשים עד לפני כמה שנים לא ארוכות, היתה פונה במייל למשרד הבריאות שהיא רוצה להכשיר חובשים.

אפי פלדמן: משרד הבריאות היה עונה להם שאין חקיקה ושיעשו מה שרוצים.

אפי פלדמן: כל חברה ככה קיבלה את האישור להכשיר חובשים.

אפי פלדמן: עד שבעצם היה כינוס פה ובהסדר כזה או אחר זה נפתח.

אפי פלדמן: כיום ישנם הרבה מוסדות תחת הפיקוח של משרד הבריאות.

אפי פלדמן: זה משהו שיכול לשמש גם בפרמדיקים, מצד אחד, מי שמכשיר בפועל אלו חברות נוספות שיש להן הסכמים עם בתי חולים או עם מוסדות אקדמאים.

אפי פלדמן: אמרו פה קודם שאם זה לא אקדמאי אז מי יכיר בתעודה ומי יפקח על התעודה.

אפי פלדמן: אני חושב שהמודל הזה של הכשרת חובשים יכול להיות פתרון לזה שיש מוסד, רפואי או אקדמאי, שנותן חסות למוסד הכשרה.

אפי פלדמן: ממילא התעודות מוכרות כי הם נמצאים תחת אותו גוף, אם זה בית חולים או מוסד אקדמאי.

אפי פלדמן: התואר עצמו יכול להיות לא תואר אקדמאי בהתאם לגוף שנותן את החסות.

אפי פלדמן: זה משהו שיכול לפתור את הנקודה שדיברו עליה קודם.

אפי פלדמן: בכללי, יש פה נקודות נוספות במהלך החוק.

אפי פלדמן: זה משהו שהוא חדש לכולם.

אפי פלדמן: יש פה נקודה שאם אנחנו מדברים על הכשרה או על הוראות מעבר, יש פה כמה נקודות שבעצם קובעות שרק מי שעבר את ההכשרה במד"א הוא זה שיוכל או יוכר.

אפי פלדמן: זה משהו שיפסול באופן אוטומטי כמה עשרות פרמדיקים שעברו הכשרה בחברת "חיאת" שיושבים פה וקיימו את ההכשרה הזאת.

אפי פלדמן: כמו שאמרתי, עד שבית המשפט לא התערב זה לא היה אפשרי.

אפי פלדמן: אני חושב שכפי שהנוסח כתוב כרגע, בעצם מונעים מהם להיכנס פנימה ובעצם אנחנו שולחים כמות גדולה של פרמדיקים, בעיקר מהמגזר הערבי, מקום שצריך ונדרש.

אפי פלדמן: צריכים לשים לב איך אנחנו מונעים את הבעיה הזאת.

אפי פלדמן: דבר נוסף שצריך לקרות.

אפי פלדמן: אם אנחנו מדברים על האירוע באלעד שהזכרת קודם, אז בכל הער אלעד יש הרבה מאוד חובשים.

אפי פלדמן: יש שם 250 חובשים של מד"א ושל איחוד הצלה.

אפי פלדמן: באמת קפצו, באו ונתנו מענה.

אפי פלדמן: פרמדיקית יש רק אחת וזה בגלל מה שקורה כרגע, שכדי להתקבל לקורס פרמדיקים במד"א צריך שלא יהיה לך קשר להתנדבות במקום אחר או עבודה במקום אחר.

אפי פלדמן: בעיקר אני מדבר על הנושא של העבודה כי נכון שבאופן רשמי זה לא רשום בקריטריונים, אבל במציאות, כשאנשים אמרו שהם רוצים ללכת לעבוד בחברה פרטית ורוצים לעבור את ההכשרה במקום מוסדר, הם נתקלו בהרבה מאוד קשיים ובעיות.

אפי פלדמן: אז גם את הנושא של ההכרה בנוכחיים, צריך לחשוב איך אנחנו משלבים פנימה את אותם פרמדיקים שעברו את ההכשרה בחברות הפרטיות.

אפי פלדמן: גם להבא, לגבי הכשרה של החדשים - - -

עידית סילמן: בסדר, זה בהוראות מעבר שנצטרך לעשות.

אפי פלדמן: כן, אבל איך שכתוב כרגע בטיוטה הוראות מעבר, יש פה מכשול מאוד גדול לאותם אנשים שעברו את הדבר הזה.

עידית סילמן: לא הבנתי מה המכשול?

שמרית גיטלין שקד: אני זה לא נמצא בנוח מה שאתה אומר.

אפי פלדמן: אני אתן לווסאף מחברת "חיאת" להציג את הנושאים ואת התלאות שהם עברו עד עכשיו כדי להבין שאם לא יהיה שינוי בנוסח לאן זה ילך הלאה.

עידית סילמן: לא הצלחתי להבין, מודה.

שמרית גיטלין שקד: אני חייבת לציין שפשוט טכנית בנוסח, אין כרגע בכלל אין הוראות מעבר.

שמרית גיטלין שקד: זה כרגע ריק.

שמרית גיטלין שקד: לא כתבנו מה יהיה הוראות המעבר.

שמרית גיטלין שקד: לעניין הכרה בלימודי תעודה, ככל שאכן הוועדה תחליט להכיר באפשרות של לימודי תעודה, אז יש פה סעיף מאוד מאוד מדוקדק אבל הוא לאו דווקא מדבר על מד"א או על גורם אחר אלא בעצם הוא מדבר מה יהיו השיקולים של המנהל כשהוא בא להכיר בלימודי תעודה להבנתנו, כשניסחנו את הסעיף לא בעינינו ולא אל"ף ולא בי"ת, אלא זה סעיף שפשוט מדבר על קריטריונים אובייקטיביים כמו רמת הלימודים, סגל ההוראה, רמת הבחינות, תכנית הלימודים, היקף הלימודים.

שמרית גיטלין שקד: אלה הדברים שהמנהל צריך לבחון כשהוא מכיר בכל לימודים שהם.

אפי פלדמן: לגבי הכרה של לימודים כתוב: "שהכיר בהם השר קודם".

שמרית גיטלין שקד: לא כתוב את זה.

אפי פלדמן: אז כשנגיע לדיון על הסעיפים ניגע בדבר הזה.

עידית סילמן: דווקא הפוך.

עידית סילמן: החוק יפתור לך את כל מה שאין לך היום.

עידית סילמן: עוד מישהו רוצה לדבר?

ואסף עאסי: אני פרמדיק ומנהל תפעול בחברת "חיאת" שמכשירה פרמדיקים נכון לעכשיו.

ואסף עאסי: אני בעד הסדרת המקצוע.

ואסף עאסי: עד היום דאגנו להסדיר את המקצוע הזה בחקיקה ראשית.

ואסף עאסי: חשוב רק להדגיש שנכון שמד"א מכשירים וגם באוניברסיטה, אבל אני לא חושב שצריך להיות אקדמי או משהו אקדמי.

ואסף עאסי: נכון לעכשיו, כל הפרמדיקים שהוכשרו במדינת ישראל רובם הם לימודי תעודה והם עושים את העבודה על הצד הטוב ביותר.

ואסף עאסי: אני חושב שהאקדמיה כאן זה מכשול לפרמדיקים, לאנשים שרוצים ללמוד את המקצוע הזה.

ואסף עאסי: בנוסף, חברת "חיאת" היא חברה שמכשירה פרמדיקים משנת 2009.

עידית סילמן: בסדר, אבל עכשיו אנחנו לא מדברים על חברה כזאת או אחרת.

ואסף עאסי: חשוב לי להדגיש את הנושא מבחינת החוק.

ואסף עאסי: יש סעיף בחוק שאומר "שהכיר בו המנהל".

עידית סילמן: לא משנה, כרגע זה לא רלוונטי הנושאים האלה.

עידית סילמן: במידה וזה יהיה אקדמי, זה לא יהיה רלוונטי לאף אחד מכם.

עידית סילמן: זה באקדמיה, לא אתה ולא הוא.

ואסף עאסי: כן, אבל עד עכשיו.

ואסף עאסי: מה לגבי הפרמדיקים שהוכשרו?

עידית סילמן: אז זה יהיה בהוראות מעבר ואז נדבר כבר על הוראות מעבר ועל כל הפרמדיקים שקיימים היום, איך אנחנו משאירים אותם.

עידית סילמן: זה לא קשור לחברה כזאת או אחרת.

עידית סילמן: זאת כבר קונסטלציה אחרת.

אפי פלדמן: ברשותך, לא בכובע של איחוד האמבולנסים, אבל אנחנו שני חרדים שיושבים פה בשולחן ונגעו בזה קודם.

אפי פלדמן: אני חושב שכיום עיקר המתנדבים החרדים שנמצאים הם חובשים בגלל כל מיני מגבלות להפוך לפרמדיקים.

אפי פלדמן: יש הרבה מאוד מהם שרוצים להיות פרמדיקים, שצריכים את המסגרת המתאימה.

עידית סילמן: אבל היום אין להם מגבלות.

עידית סילמן: אם יהיה אקדמי אז כן תהיה מגבלה.

יצחק ליבוביץ: מד"א פתח קורס רק לחרדים.

אפי פלדמן: זה קרה עכשיו.

יצחק ליבוביץ: כבר לפני 4 שנים.

אפי פלדמן: אני מדבר מבחינת מספרית של מתנדבים חרדים שהם חובשים.

אפי פלדמן: אני חושב שלהפוך את המקצוע הזה לאקדמי זה לסגור להם את הדלת.

אפי פלדמן: שוב, זה כאדם חרדי.

עידית סילמן: אמרתי שביחס לאוכלוסיות מסוימות ובקהלים מסוימים זה יסגור דלתות.

עידית סילמן: זה מה שאמרתי ולכן הצעתי לימודי תעודה.

עידית סילמן: אפשר גם לפקח על לימודי תעודה.

עידית סילמן: עוד פעם, זאת שאלה שיצטרכו להתמודד איתה.

עידית סילמן: דוקטור אורן וכט, בבקשה.

אורן וכט: שמעתי חלק מהדיון.

אורן וכט: יש כבר פרמדיקים שלומדים באוניברסיטה.

אורן וכט: הדיון מאוד חשוב, פשוט צריך לעשות דיון כבר יותר עמוק.

אורן וכט: בכל מקרה, כבר 25 שנה יש תואר ראשון לפרמדיקים באוניברסיטה תחת המל"ג עם כל המשמעות של זה.

אורן וכט: אני הופתעתי לשמוע חלק מהדברים בדיון.

אורן וכט: זה נשמע כמו הדיון שהיה על מקצוע הסיעוד לפני 30 שנה.

אורן וכט: בכל העולם המקצוע הזה הופך להיות אקדמי ולא בכדי.

אורן וכט: לשם אנחנו צריכים להסתכל, מה שפרמדיקים צריכים להתמודד ביום יום.

אורן וכט: אני עובד עדיין בשטח, הדברים נהיים מורכבים יותר, המטופלים מורכבים יותר, עולם הרפואה נהיה מורכב יותר.

אורן וכט: לכן זה הכיוון שצריך להגיע אליו.

אורן וכט: זה לא צריך להיעשות מחר בבוקר, אני מסכים עם יו"ר הארגון.

אורן וכט: זה תהליך שצריך להסתכל עליו לפחות 5 או 10 שנים קדימה אבל אנחנו חייבים להגיע למקום הזה.

אורן וכט: ההכשרה לא יכולה להיות הכשרה מקצועית כי כל תחום רפואי הוא אקדמי.

אורן וכט: משרד הבריאות צריך להיכנס לנושא הזה, צריך להסדיר אותו.

אורן וכט: צריך לעשות בחינת הסמכה של משרד הבריאות.

אורן וכט: הוא צריך להיכנס לליבה של הדברים האלה.

אורן וכט: עד היום הנושא של הפרמדיקים, כמו שאתם יודעים, היה קצת אקס טריטוריה של משרד הבריאות.

אורן וכט: לכן אני מברך על הדיון הזה.

אורן וכט: אני חושב שהרגולטור פה צריך להיכנס לעניינים בצורה משמעותית, כולל איזה תכנים נלמדים, איך בוחנים את האנשים גם מבחינה מעשית ומי יכול להיות פרמדיק.

אורן וכט: צריך להסתכל פה על שני שלבים.

אורן וכט: בטווח המיידי, באמת לפתור את הבעיות המאוד משמעותיות שדיבר עליהן דוד.

אורן וכט: המקצוע נמצא במשבר עמוק הרבה מאוד שנים.

אורן וכט: הפרמדיקים עוזבים את המקצוע ואנחנו חייבים לפתור את המצב הזה.

אורן וכט: במקביל, להסתכל כמה שנים קדימה ולראות איך הופכים את המקצוע לאקדמי.

אורן וכט: לפתוח בעוד אוניברסיטאות את ההכשרה כי לאורך זמן, אם המקצוע לא יהיה אקדמי הוא לא ישרוד.

אורן וכט: אנחנו רואים את זה קורה במדינות אחרות.

אורן וכט: אני מברך על הדיון הזה אבל אנחנו חייבים לא לנסות להפוך את זה לאיזה מקצוע מעבר כמו שקורה בישראל.

אורן וכט: אנשים באים, עובדים שנתיים שלוש כפרמדיקים ועוזבים.

אורן וכט: אני רוצה שאם מישהו בישראל מזמין אמבולנס הוא יקבל את הפרמדיק או הפרמדיקית הטובים ביותר שמדינת ישראל יכולה לספק.

עידית סילמן: זה נכון.

עידית סילמן: השאלה אם האמבולנס יעלה ללקוח יותר כסף אם זה הופך לאקדמי וצריך לשלם לפרמדיק בהתאם.

עידית סילמן: אני לא יודעת, אני שואלת את השאלות האלה, אני תוהה.

עידית סילמן: אתה אומר שפרמדיקים עוזבים את המקצוע.

עידית סילמן: אני מאמינה שהם עוזבים כי הם מחפשים את העוקף.

עידית סילמן: שנית, אני לא יודעת מה המשכורת שהיום מקבל פרמדיק ופרמדיק אחרי תואר אקדמי.

עידית סילמן: אני מאמינה שזה שונה ממה שפרמדיק מקבל היום.

עידית סילמן: תקן אותי אם לא.

אורן וכט: לא, זה לא.

עידית סילמן: אני מבינה שרוצים לעשות הסדרה, לתקן את הוראות המעבר ואולי לראות איך משאירים את החובשים בשטח וגם שם מייצרים איזה מגוון.

עידית סילמן: היועצת המשפטית, את רוצה להמשיך?

שמרית גיטלין שקד: אני רוצה לומר כהערה, שכשאנחנו מסדירים את מקצוע הפרמדיקים וקובעים את תנאי הכשירות אנחנו בעצם מגבילים את הזכות לחופש עיסוק שהיא זכות חוקתית.

שמרית גיטלין שקד: לכן, לפי חוק-יסוד: חופש העיסוק, אנחנו צריכים לעשות זאת במידה שאינה עולה על הנדרש.

שמרית גיטלין שקד: כלומר, אם אנחנו יכולים להשיג את אותה תכלית באמצעי שהפגיעה שלו היא פחות בחופש העיסוק, אנחנו צריכים לבחור בו.

שמרית גיטלין שקד: לעניינו, זה אומר שהוועדה צריכה לדון האם ניתן להשיג האם תכלית של חוק הסדרת העיסוק כפי שהיא מנוסחת כאן היא להבטיח רמה מקצועית הולמת של הפרמדיקים ולהגן על בריאות הציבור.

שמרית גיטלין שקד: האם אנחנו יכולים לעשות את זה עם לימודי תעודה או שבעצם נדרשים לימודי תואר?

שמרית גיטלין שקד: לעניין הזה שמענו את גורמי המקצוע ובסוף זאת תהיה החלטה של הוועדה.

שמרית גיטלין שקד: עניין טכני הוא שאנחנו צריכים הערכת עלות תקציבית של משרד האוצר.

דניאל פדון: אני ממשרד האוצר.

דניאל פדון: להערכתנו, להצעת החוק בנוסח הנוכחי שלה אין עלות תקציבית.

שמרית גיטלין שקד: אם כך, הוועדה קובעת שלא מדובר בהצעת חוק תקציבית.

עידית סילמן: אפשר להתחיל לקרוא את הנוסח.

שמרית גיטלין שקד: מקריאה את החוק.

שמרית גיטלין שקד: "הצעת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס'...) (הסדרת מקצוע הפרמדיק), התשפ"ב–2022* תיקון סעיף2

"פיזיותרפיסט" יבוא: "פרמדיק" – מי שניתנה לו תעודת פרמדיק;" המשמעות היא שכרגע אנחנו קובעי שפרמדיק הוא רק מי שמקבל תעודת פרמדיק לפי החוק הזה.

"פיזיותרפיסט" יבוא: כלומר, רק מי שיעמוד בתנאי הכשירות שנקבע.

"פיזיותרפיסט" יבוא: אף אדם אחר לא יוכל לקרוא לעצמו פרמדיק אם הוא לא עומד בתנאי הכשירות שנקבעו בחוק.

"פיזיותרפיסט" יבוא: זה בשונה מהמצב היום.

"פיזיותרפיסט" יבוא: כפי שנאמר פה בדיון, בית המשפט קבע שכל עוד אין הסדרה לא ניתן למנוע מאנשים אחרים לקרוא לעצמם או ללמוד את זה ולכוון את עצמם.

"פיזיותרפיסט" יבוא: אנחנו בעצם קובעים פה איזה תואר ייחודי רק למי שיעמוד בדרישות שבחוק.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "2.

"פיזיותרפיסט" יבוא: אחרי ההגדרה "קרימינולוג קליני" יבוא:

"פיזיותרפיסט" יבוא: ככל שההגדרה הזאת תתייתר, אנחנו נוריד אותה.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "תיקון סעיף 8 2 .

"פיזיותרפיסט" יבוא: בסעיף 8(6 ) לחוק העיקרי, אחרי "לעניין" יבוא "תעודת פרמדיק,".

"פיזיותרפיסט" יבוא: סעיף 8 לחוק הוא הסעיף שקובע את תנאי הכשירות לקבל תעודה במקצוע בריאות, תנאי כשירות כלליים.

"פיזיותרפיסט" יבוא: היום בסעיף 6 לחוק נקבע שלעניין תעודת קלינאי תקשורת ותעודת קרימינולוג קליני, הוא בעל ידע בסיסי בשפה העברית.

"פיזיותרפיסט" יבוא: בהצעת החוק הטרומית הוצע לקבוע שגם לעניין תעודת פרמדיק יידרש ידע בסיסי בשפה העברית.

"פיזיותרפיסט" יבוא: כרגע כך זה מנוסח.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "תיקון סעיף 11 3 .

"פיזיותרפיסט" יבוא: בסעיף 11 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן )ג) יבוא:

"פיזיותרפיסט" יבוא: " אני רק אקדים ואומר שכל הסעיף הזה מדבר בעצם על הכרה בלימודי תעודה.

"פיזיותרפיסט" יבוא: הוא יהיה רלוונטי רק אם הוועדה תחליט שהיא באמת מכירה באפשרות של לימודי תעודה.

"פיזיותרפיסט" יבוא: כרגע אני מבינה שהוועדה עדיין לא הכריעה בסוגיה הזאת אז אני מציעה שכן נקרא את הסעיף הזה.

"פיזיותרפיסט" יבוא: ככל שהוא לא יהיה רלוונטי, אז הוא כמובן הוא ירד מהנוסח.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "(ד נקבע בחוק זה תנאי כשירות של תעודה המעידה על סיום לימודים במקצוע בריאות, תוכר התעודה לעניין חוק זה אם המנהל הכיר במוסד הלימודים שבו ניתנה התעודה, בתעודת סיום הלימודים שניתנה על ידי המוסד ובמכלול לימודיו של המבקש לתעודת סיום הלימודים; בהחלטה זו ישקול המנהל את רמת המוסד, את תנאי הקבלה, את רמת הלימודים, את סגל ההוראה ורמת הבחינות הנערכות במסגרת הלימודים ואת היקפן, את תכנית הלימודים ואת היקף הלימודים לתעודה, והוא רשאי להשוות את כל אלה לנהוג בלימודים לתואר אקדמי מוכר במוסד מוכר להשכלה גבוהה בישראל; בהחלטה זו רשאי המנהל להתייעץ עם הוועדה המייעצת.

"פיזיותרפיסט" יבוא: " (ה) תעודה המעידה על סיום לימודים במקצוע בריאות שניתנה על ידי מוסד מחוץ לישראל תוכר לעניין חוק זה לפי סעיף קטן (ד) אם נוסף על האמור באותו סעיף קטן, התקיימו כל אלה:" כלומר, אם אנחנו מדברים על לימודי תעודה ממוסד בחו"ל, יש לנו בעצם תנאים נוספים שהם צריכים להתקיים כדי שהמנהל יוכל להכיר בלימודים.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "(1) תעודת סיום הלימודים ניתנה על ידי מוסד מחוץ לישראל, שבמועד מתן התעודה היה מוכר כמוסד להשכלה גבוהה או היה מוכר על ידי הרשויות המוסמכות באותה מדינה כמוסד ללימודי תעודה במקצוע הבריאות, והכול לפי הדין החל במדינה שבה ניתנה התעודה; כלומר, זה מוסד לימודים שמוכר על-ידי אותה מדינה שבה התקיימו הלימודים.

"פיזיותרפיסט" יבוא: "(2 ) תעודת סיום הלימודים מוכרת על ידי הרשויות המוסמכות במדינה שבה ניתנה, על פי הדין החל באותה מדינה, לשם קבלת הרישיון או התעודה הנדרשים כדי לעסוק במקצוע הבריאות במדינה שבה ניתנה" - - -

עידית סילמן: זאת אומרת, שאם זאת מדינה שיש בה תעודה ולא תואר, זה יהיה מקובל?

שמרית גיטלין שקד: אם אותה תעודה מאפשרת לך לעבוד כפרמדיק, אז המנהל יכול להכיר בה גם אצלנו.

שמרית גיטלין שקד: אבל אם עם אותה תעודה שבה הוא למד אי-אפשר יהיה לעסוק כפרמדיק, אז המנהל לא יוכל לאשר.

עידית סילמן: זאת אומרת, זה כאלה שיגיעו בלי תואר אקדמי מחו"ל.

עידית סילמן: זה רק לעולים חדשים?

שמרית גיטלין שקד: לא.

שמרית גיטלין שקד: כרגע זה לא מנוסח רק לעולים חדשים, זה מנוסח לכולם.

רגדה חכים: אז בעצם יכולים ללכת ללמוד בחו"ל ולבוא לפה.

עידית סילמן: כן.

שמרית גיטלין שקד: שוב, ככל שיוחלט שיש אופציה של לימודי תעודה, אז בעצם – אם יגידו שאפשר ללמוד לימודי תעודה בארץ - - -

קטיה קיל: לא, אבל אם נחליט בסופו של דבר שזה יהיה אקדמי, אז צריך שגם בחו"ל זה יהיה אקדמי.

קטיה קיל: אז כמובן שהם יעברו פה איזה מבחן.

קטיה קיל: כמו, לדוגמה, רופאים.

מופיד מרעי: צריך תואר ותעודה.

קטיה קיל: תואר ותעודה זה שני דברים שונים.

שמרית גיטלין שקד: אז אולי נצטרך לחשוב על הוראת מעבר לגבי מי שבא מחו"ל.

קטיה קיל: יש פה הרבה נקודות שעדיין אנחנו לא סגורים עליהם.

עידית סילמן: בסדר, אנחנו עוברים איתכם ביחד.

עידית סילמן: אנחנו מתחילים לדון בזה אבל בסוף יש פה הרבה סוגיות על סדר היום וברור לי שנצטרך לעשות שנייה הפסקה ולראות מה עושים בדבר הזה ומה עושים בדבר השני כדי להסדיר את זה בצורה הכי טובה.

עידית סילמן: אני כן חושב שהדיון חשוב כי גם אתם וגם אנחנו רוצים להתקדם בזה.

עידית סילמן: גם אם זה יהיה אקדמי עוד כמה שנים, אז להסדיר את הוראות המעבר.

עידית סילמן: אלה דברים שייקחו זמן ואנחנו מודעים לזה.

רגדה חכים: אז אולי נאמץ את ההצעה של יושב-ראש הארגון שאמר שתוך 5 או 10 שנים וכבר נכתוב את זה?

עידית סילמן: אפשר לכתוב שהדרישה לתואר תבוא עוד איקס שנים ועד אז אנחנו נייצר את כל הוראות המעבר ואת כל הדברים אבל כן מסדירים את המקצוע עכשיו.

שמרית גיטלין שקד: אפשר לומר שהחלופה של לימודי תעודה בעצם תהיה בתוקף לחמש שנים.

שמרית גיטלין שקד: כלומר, בחמש שנים הקרובות יוכלו להמשיך ולקבל תעודת פרמדיק עם לימודי תעודה ואחר-כך ההוראה הזאת כבר לא תחול.

מופיד מרעי: עם אפשרות הארכה במידה ולא נתארגן.

רגדה חכים: אני רוצה להעיר הערכה לגבי הארכה.

רגדה חכים: אין סיבה שלא נספיק אם אנחנו רוצים.

רגדה חכים: צריך לשים את זה על השולחן ולהגיד שאנחנו רוצים.

רגדה חכים: צריך באמת להקצות לזה תקציבים ומשרד הבריאות יתייצב ויעשה את העבודה שלו.

רגדה חכים: אם אני אהיה בתפקיד אני אמשיך ואם לא, אז מישהו אחר.

עידית סילמן: אבל למה כן להקצות תקציבים?

רגדה חכים: כי צריך כוח אדם.

רגדה חכים: אני ופרופסור יציב באגף עם עוד 8 בנות לא יכולים - - -

עידית סילמן: אם אנחנו מגדירים שהחוק הוא לא תקציבי אז הוא לא תקציבי.

רגדה חכים: אני לא מתערבת בזה אבל כן יש הוצאות למשרד הבריאות.

רגדה חכים: יש פה פיקוח וצריך להיכנס לשטח.

רגדה חכים: אני לא יודעת אם גם בחטיבת הרפואה צריך שאנשים יפקחו על זה.

רגדה חכים: זה לא רק שעושים חוק ונגמר.

עידית סילמן: דניאל, לפי מה שהיא אומרת כן יש לזה השלכות.

עידית סילמן: אין לי בעיה, אני מבינה שזה ארוך טווח, אבל אתה צריך להבין שאם אנחנו אומרים שאנחנו מסדירים את המקצוע עוד איקס שנים ויצטרכו צוות מומחים שיישב על זה ויבחן את כל הוראות המעבר.

עידית סילמן: אם הם אומרים שדרוש לזה כוח אדם, אני לא יודעת מה זה אומר מבחינתכם.

דניאל פדון: אני אומר שלושה דברים.

דניאל פדון: קודם כל, יש הרבה מקצועות בריאות שמוסדרים כבר היום ואין מחלקה מקבילה לכל מקצוע בריאות.

דניאל פדון: מבחינתנו, לא רואים סיבה שתוקם מחלקה כזאת או אחרת עבור הדבר הזה ספציפית.

דניאל פדון: ככל ולמשרד הבריאות יש דרישות תקציביות, הוא כמובן מוזמן להעלות אותם בדיוני התקציב או במהלך ועדת שרים לחקיקה.

דניאל פדון: אם משרד הבריאות היה אומר שלצורך הדבר הזה הוא צריך כך וכך משאבים, כמובן שהיינו מתמחרים את הדבר הזה בהתאם.

דניאל פדון: הוא לא עשה את זה ולכן בוועדת שרים לענייני חקיקה לא הבענו התנגדות מטעמים תקציביים.

דניאל פדון: כמו ששי אמר, הנושא הזה צריך לחזור בלי קשר כדי לגבש את העמדה הממשלתית.

דניאל פדון: בכל מקרה, מבחינתנו אין עלות תקציבית.

דניאל פדון: ככל שמשרד הבריאות סבור שיש, זה צריך לחזור לוועדת השרים לחקיקה והממשלה תגבש את העמדה שלה מחדש בהתאם לדרישה הזאת.

שמרית גיטלין שקד: אנחנו באמצע פיסקה 2 שמדברת על הכרה ותעודת סיום לימודים בחו"ל.

שמרית גיטלין שקד: עכשיו החלופה היא: "ואם באותה מדינה לא נדרשים רישיון או תעודה לשם עיסוק במקצוע הבריאות – התעודה מוכרת על ידי הרשויות המוסמכות במדינה שבה ניתנה, על פי הדין החל באותה מדינה, ומאפשרת לעסוק כדין במקצוע הבריאות במדינה זו.

שמרית גיטלין שקד: (ו) המנהל, לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת, רשאי לדרוש מהמבקש להשלים את לימודיו, להשלים הכשרה מעשית או לעמוד בבחינות שהורה, לרבות בחינות מיוחדות שעליהן הורה המנהל לעניין סעיף קטן זה, כתנאי להכרה בתעודה לפי סעיף קטן (ד).

שמרית גיטלין שקד: " כלומר, בעצם יש פה אפשרות למנהל, כתנאי לזה שהוא יכיר בלימודי התעודה, לדרוש השלמת לימודים, לדרוש השלמת הכשרה.

קטיה קיל: כן, אבל קודם צריך באמת להחליט אם זה יהיה רק אקדמי, אם זה יהיה תעודה, האם יש איזה מבחן שהם צריכים לעבור.

שמרית גיטלין שקד: נכון.

שמרית גיטלין שקד: הקדמתי בתחילת הסעיף שקודם כל זה רלוונטי ככל שתהיה חלופה.

שמרית גיטלין שקד: ממשיכה להקריא.

שמרית גיטלין שקד: "3.

שמרית גיטלין שקד: הוספת סעיף 17א אחרי סעיף 17 לחוק העיקרי יבוא:" פה אני מבינה שיש פה איזו סוגיה עקרונית לכן הנוסח פה לא בדיוק מבטא את העניין המקצועי, שבעצם רצינו לשמוע אותו ממשרד הבריאות.

שמרית גיטלין שקד: רצינו להבין את העמדה של משרד הבריאות, האם בכלל צריך סעיף כזה?

קטיה קיל: יש בעיה בסעיף הזה.

קטיה קיל: אולי הוא כתוב לא נכון.

שמרית גיטלין שקד: לא היתה כוונה לכתוב אותו.

שמרית גיטלין שקד: שמנו אותו בסוגריים והכוונה היתה להציף את הנושא.

קטיה קיל: אני חושבת שחלק מהעניין של להסדיר את המקצוע הזה, זה לתת לפרמדיק את העצמאות בעצם לטפל במטופל.

קטיה קיל: הוא לא צריך רופא שיחזיק לו את היד.

קטיה קיל: בשביל זה יש לידו היום טיפול נמרץ שהם בעצם בלי רופא.

קטיה קיל: זה משהו שעובד כבר שנים ועובד נהדר.

קטיה קיל: פרמדיקים באמת עוברים הכשרה טובה בשביל שתהיה להם את העצמאות הטיפולית הזאת.

קטיה קיל: כמובן שצריך להיות מנהל רפואי וצריך להיות פיקוח, אבל לא צריך איזה רופא שיישב צמוד לפרמדיק כל היום וייתן לו הוראות.

אילת וולברג: רציתי לשאול.

אילת וולברג: בתקנות כיום, איפה שהפעולות של הפרמדיקים מוסדרות היום, לפי סוג הפעולה יש דברים שהם לפי הוראת רופא ויש דברים שהם עצמאים לחלוטין.

אילת וולברג: ממה שאני מבינה ממך, אתם רואים את המקצוע הלאה וקדימה כמקצוע עצמאי לחלוטין.

אילת וולברג: זאת אומרת, לא מסווג לפי סוג הפעולה שהפרמדיק עושה.

קטיה קיל: לא, לא.

קטיה קיל: יהיו פרוטוקולים.

קטיה קיל: יהיה מנהל רפואי.

קטיה קיל: יש דברים שכן יהיו בפיקוח רופא וחלק א יהיו בפיקוח רופא.

קטיה קיל: אני פשוט רוצה להבהיר את הנקודה של פיקוח רופא.

עידית סילמן: היא לא רוצה שיהיה מישהו מעליו.

קטיה קיל: נכון.

קטיה קיל: צריך שתהיה לו עצמאות אבל הם כן צריכים לעבוד לפי פרוטוקולים וכן יהיה מנהל רפואי שיפקח על כל הנושא הזה.

עידית סילמן: כמו בכל מקצוע.

קטיה קיל: צריך להגדיר את זה בצורה נכונה כדי שזה יהיה מובן.

שמרית גיטלין שקד: כלומר, אם אני מבינה את עמדתכם לא צריך להיות סעיף 17 בחוק, אבל כשייקבעו הפעולות שהפרמדיק יכול לעשות, לפי כל פעולה ופעולה יש חלק מהפעולות שאתם תחליטו שהם צריכים להיות בפיקוח רופא ובליווי רופא.

שמרית גיטלין שקד: כרגע את מציעה שלא יהיה את הסעיף הזה בתוך החוק?

קטיה קיל: נכון.

אילת וולברג: אני רק אציין שבחוק הסדרת העיסוק, בסעיף 43 יש הוראות שנוגעות לפיקוח על כלל מקצועות הבריאות.

אילת וולברג: כמובן שאם אנחנו נכנסים בחוק הזה, אז זה יחול גם לגבי פרמדיק.

קטיה קיל: שוב, בגלל זה אנחנו צריכים זמן לשבת ולנסח כמו שצריך.

קטיה קיל: כרגע הסעיף הזה מראה על פיקוח שהוא מאוד צמוד, שזה לא מה שאנחנו רוצים.

קטיה קיל: כמו שאמרתי, בהחלט צריך להיות פה מנהל רפואי ובהחלט צריך להיות איזה שהוא פיקוח.

קטיה קיל: אנחנו לא הולכים לתת לכל אחד לעשות מה שהוא רוצה, זה ברור לחלוטין.

שמרית גיטלין שקד: כרגע סעיף 17א רבתי נמחק.

שמרית גיטלין שקד: יש לנו עדיין את סעיף 17ב.

שמרית גיטלין שקד: זאת היתה בקשה שקיבלנו מצה"ל.

שמרית גיטלין שקד: אני אקריא את הנוסח.

שמרית גיטלין שקד: צריך באמת יהיה לחשוב אם הצבא עדיין מבקש סעיף כזה אבל כרגע הם ביקשו שיובהר בנוסח: "17ב על אף האמור בסעיפים 17א ו-43 , פרמדיק במסגרת שירותו הצבאי (או המשטרתי) יפעל בהתאם להנחיות קצין רפואה ראשי של צבא הגנה לישראל (או משטרת ישראל, לפי העניין).

שמרית גיטלין שקד: "

קטיה קיל: אני חושבת שגם על הסעיף הזה אנחנו לא יכולים עדיין להגיע לאיזו החלטה כי אנחנו קודם צריכים ללכת על החלק העליון ולהחליט אם זה יהיה אקדמאי, אם יהיו פה חריגים.

קטיה קיל: אם החריגים יהיו פרמדיקים צבאיים, איך אנחנו מתנהלים איתם?

קטיה קיל: אנחנו צריכים קצת לעשות חושבים על הסעיף הזה.

מופיד מרעי: לשב"ס אין פרמדיקים?

שמרית גיטלין שקד: כרגע אין לך התנגדות לסעיף?

שמרית גיטלין שקד: בשלב זה נשאיר אותו?

קטיה קיל: שוב, אנחנו צריכים לחשוב על זה.

קטיה קיל: אני לא נותנת תשובה כרגע.

עידית סילמן: בואו נשאיר את זה רגע כדי שניראה כשנדון בו, איך אנחנו משנים אותו.

מופיד מרעי: רק תדאגו שנותנים מענה גם לשב"ס שזה ארגון נפרד.

שמרית גיטלין שקד: כרגע אנחנו משאירים את 17.

עידית סילמן: הוא מדבר גם על בנות שרות לאומי.

יצחק ליבוביץ: אני מדבר יותר על הפיקוח ופחות על ההכשרה.

שמרית גיטלין שקד: אז 17ב רבתי נשאר כרגע.

שמרית גיטלין שקד: "תיקון התוספת הראשונה 4 .

שמרית גיטלין שקד: בתוספת הראשונה לחוק העיקרי, אחרי פרט 8 יבוא: "פרמדיק" - - - פה אני אומר שהיתה לנו איזו התלבטות וגם קיבלנו כל מיני הצעות איך נכון לכנות את שם המקצוע.

שמרית גיטלין שקד: במקומות אחרים, כשהסדרנו מקצועות אז בעצם יש לנו שמקצוע הבריאות זה: ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, טיפול בהפרעות בתקשורת, תזונה וכדומה.

שמרית גיטלין שקד: השאלה כאן אם אנחנו בכל זאת קוראים למקצוע פרמדיק, או שקוראים לו בשם אחר.

שמרית גיטלין שקד: הבנו שמשרד הבריאות הציע הצעה "רפואת חרום"?

קטיה קיל: יש כמה הצעות.

קטיה קיל: שוב, אנחנו צריכים לחשוב על זה.

עידית סילמן: אתם רוצים לשנות את השם של הפרמדיק?

קטיה קיל: לא.

קטיה קיל: זה לא לשנות אבל יש כל מיני סוגים.

קטיה קיל: כשמסתכלים בעולם אז יש טכנאי רפואת חרום ויש כל מיני דברים.

קטיה קיל: אני לא יודעת להגיד.

קטיה קיל: שוב, ראינו את זה רק אתמול בלילה ואני לא רוצה לענות על זה עדיין.

קטיה קיל: יש דברים שאנחנו באמת צריכים לשבת ולחשוב עליהם.

שמרית גיטלין שקד: אז כרגע נשאיר את זה פרמדיק.

עידית סילמן: קטיה, אני מציעה שנקיים דיון אחד לא במסגרת הוועדה.

עידית סילמן: נעשה כאן שולחן עגול בוועדה עם הנציגים ואם מי שנראה לכם לנכון.

עידית סילמן: נדון בזה כולנו, נראה איך אנחנו מתקדמים בנושא הזה.

עידית סילמן: שאלות ותהיות שיכולים לעלות.

עידית סילמן: אחר-כך ננסח מולכם ואת הוראות המעבר ונביא אותם בצורה מסודרת.

עידית סילמן: נדבר כמה שנים לקדימה אנחנו רואים את ההסדרה ברמה אקדמית ואיך עושים את זה כן הייתי רוצה שנחשוב יחד איך אנחנו עושים את הרצף הזה.

עידית סילמן: אולי בקטע של החובשים, לראות איך נותנים להם מעמד שהוא קצת יותר אבל עדיין לא אקדמי שמאפשר את הרצף מהקהילה אל רפואת החרום.

שמרית גיטלין שקד: ממשיכה להקריא.

שמרית גיטלין שקד: אנחנו בטור ב' לתוספת הראשונה.

שמרית גיטלין שקד: כאן בעצם מוצע להסדיר את תנאי הכשירות.

שמרית גיטלין שקד: מה יהיו תנאי הכשירות הספציפיים למקצוע הפרמדיק.

שמרית גיטלין שקד: כאן מוצע לקבוע: "

שמרית גיטלין שקד: (2 ) הכשרה מעשית במשך תקופה שנקבעה בתקנות.

שמרית גיטלין שקד: (3 ) עמידה בבחינות עיוניות ומעשיות שקבע המנהל.

שמרית גיטלין שקד: " טור ג' זה שם התעודה וזאת תעודת פרמדיק כמובן.

קטיה קיל: אני עונה את אותה תשובה שאני עונה כי לא ישבנו על זה מספיק ולא התמקדנו עדיין.

שמרית גיטלין שקד: המחלוקת כרגע זה לעניין התואר וסיום לימודים.

קטיה קיל: אם אנחנו נחליט שזה יהיה אקדמי צריך להחליט איך בונים את זה.

קטיה קיל: אם נחליט שיש איזה קורסים שנחליט להחריג, אז צריך באמת שהמנהל יחליט איך, למה, סוג ההכשרה, זמן ההכשרה, מבחנים.

קטיה קיל: יש פה המון פרטים שצריך לחשוב עליהם.

קטיה קיל: אני לא רוצה לענות כרגע.

עידית סילמן: קטיה, יש כבר אקדמי, יש דוגמה.

עידית סילמן: פחות או יותר אנחנו יודעים איך זה מתנהל ומה אופן ההכשרה.

עידית סילמן: אני חושבת שמזה אנחנו יכולים לגזור אחורה.

קטיה קיל: נכון אבל צריך לחשוב איך אנחנו בונים את זה כי נכון להיום יש גם אקדמי ויש קורסים נוספים לתעודה.

קטיה קיל: יש כמה סוגים.

עידית סילמן: אני חושבת שצריך לראות קודם כל מה הפער לבין קורסי תעודה היום ונבחן את זה.

עידית סילמן: אנחנו נכין את השורות האלה לגבי הפערים, גם ממד"א וגם ממי שמכשיר, באמת לראות מה ההבדל בין האקדמי לבין קורסי תעודה.

עידית סילמן: צריך להשאיר גם הרבה דברים שיוכלו להתעדכן בהמשך.

עידית סילמן: אם האקדמי נכנס עוד 5 או 7 שנים, אז נשאיר מרווח כדי שתוכלו לעשות שם את השינויים ותקנות לתוך הדברים האלה כדי שבאמת יהיה הרבה יותר קל לבצע את זה באופן הזה.

עידית סילמן: להמשיך חקיקה בתקנות שיוצמדו לחוק הזה.

עידית סילמן: אבל כן, אני חייבת להגיד שיש פה בשורה מאוד משמעותית.

עידית סילמן: [ אני חושבת שהיום יהיו הרבה אנשים שנמצאים בתוך עולם רפואת החרום שירוצו לעשות את ההכשרה של הפרמדיקים היום.

עידית סילמן: הם ידעו שיש להם פער זמן כזה שהם יכולים להתקדם איתו.

עידית סילמן: אני חושבת שזה גם נכון לעשות את זה.

עידית סילמן: יש התייחסויות נוספות?

רגדה חכים: אני מבינה שכבר החלטנו, אז אולי כבר לשנות את זה לאקדמי?

עידית סילמן: בסדר, נעשה איזה שולחן עגול כדי לעשות את שינויי החקיקה בצורה מסודרת ולראות איך מכניסים את הכול.

עידית סילמן: קטיה, אמרתם שראיתם את החקיקה רק עכשיו.

עידית סילמן: ניתן לכם את הזמן שלכם לעשות את העבודה הפנימית כדי שתוכלו להסדיר את החקיקה.

עידית סילמן: היועצות המשפטיות יעמדו מולכם בקשר כדי להדק את הדברים.

עידית סילמן: נייצר שולחן עגול שנשב בו כולנו ונראה שזה בסדר ומוסכם ונתקדם עם זה.

עידית סילמן: האם זה מקובל על כל הנוכחים בחדר?

שמרית גיטלין שקד: כאן יש לנו הצעה לתיקון התוספת השנייה.

שמרית גיטלין שקד: יש פה בעצם איזו החלטה שהוועדה צריכה לקבל.

שמרית גיטלין שקד: האם באמת אנחנו רוצים לקבוע כבר היום במסגרת חוק מה הן כל הפעולות המותרות לפרמדיק, או שאנחנו בעצם רוצים להשאיר את זה לחקיקת משנה?

שמרית גיטלין שקד: זה בדיוק העניין.

שמרית גיטלין שקד: לשים פה את כל הפעולות – אנחנו בסופו של דבר חיים בשנת 2022 שכל-כך הרבה דברים משתנים מיום ליום.

שמרית גיטלין שקד: אני לא כל-כך בטוחה שיהיה נכון לרשום פה את כל הפעולות ואז כל פעם בשביל לעשות איזה שינוי יצטרכו לשנות את התקנות.

עידית סילמן: יהיה את עיקרי הדברים.

אילת וולברג: חשוב לציין רק שמבחינת המנגנון זה יהיה קבוע בתוספת ומנגנון השינוי יהיה על-ידי השר.

אילת וולברג: זה לא משהו שצריך להגיע איתו לחקיקה ראשית.

עידית סילמן: יהיה את עיקרי הדברים, כדי שנבין מה הוא עיקרו של הפרמדיק ומה הפרוצדורות שלו.

עידית סילמן: תוספות יוכלו להיעשות על-ידי השר.

עידית סילמן: זאת אומר, כל דבר שאנחנו רואים - - -

קטיה קיל: בלי הוועדה?

אילת וולברג: עם הוועדה.

אילת וולברג: היום סעיף 5ג קובע שהשר לאחר התייעצות עם הוועדה המייעצת ובאישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, רשאי בצו לשנות את התוספת השנייה.

עידית סילמן: זה לא הרבה.

עידית סילמן: אפשר להגיע אחת לכמה זמן ולהוסיף הרבה תוספות.

עידית סילמן: גם בתקנות קורונה אחת ליומיים שינינו סדרי עולם.

קטיה קיל: קורונה זה קצת שונה.

עידית סילמן: זה הרבה יותר קל כי אם את רוצה להוסיף לקיחת דמים - - -

קטיה קיל: אבל זה לא שנייה, זה בדיוק העניין.

קטיה קיל: יש לזה השלכות.

קטיה קיל: אנחנו חושבים שזה פחות טוב.

עידית סילמן: תקשיבו, היום זה הפעולות שבתקנות.

אביטל אגמון ברקוביץ: בתקנות כשירויות לביצוע פעולות חריגות אנחנו לא צריכים ועדה.

אביטל אגמון ברקוביץ: אנחנו עושים שם שינויים.

אילת וולברג: חוץ מביצוע פעולות בבית החולה, זה משהו אחר.

אביטל אגמון ברקוביץ: זה משהו אחר אבל כל התקנות אנחנו עושים שם שינויים בלי להגיע לוועדה וזה אותן פעולות, זה לא שונה.

שמרית גיטלין שקד: אני מציעה שכרגע לא אקריא את הרשימה הזאת.

שמרית גיטלין שקד: אני מבינה שעמדת משרד הבריאות היא שמעדיפים חקיקת משנה.

שי סומך: במקרה כזה, החקיקה צריכה היות מותנית בכך שיותקנו תקנות.

שי סומך: למשל, לגבי הכשרה מעשית, הכול יהיה בתקנות.

שי סומך: בלי תקנות של הכשרה מעשית החוק לא יכול להיכנס לתוקף.

שי סומך: יש כאן הוראות שייקבעו בתקנות ובלעדיהן החוק לא יוכל להיכנס לתוקף.

שמרית גיטלין שקד: למה?

שמרית גיטלין שקד: הוא יוכל להיכנס.

שמרית גיטלין שקד: אם השר לא יקבע הכשרה מעשית, אז אין דרישה להכשרה מעשית.

שי סומך: זה לא דבר שהוא רצוי.

שי סומך: אנחנו מכירים חוקים שהתקנות לא הותקנו והחוק לא נכנס לתוקף.

שי סומך: צריך לקחת גם את זה בחשבון.

שמרית גיטלין שקד: אז כרגע זה לא הוקרא.

שמרית גיטלין שקד: "תיקון התוספת השלישית.

שמרית גיטלין שקד: 5 .

שמרית גיטלין שקד: בתוספת השלישית לחוק העיקרי, אחרי פרט 8 יבוא:" התוספת השלישית זה בעצם מה שהסברתי קודם.

שמרית גיטלין שקד: זה תואר ייחודי שאסור לאף אחד להשתמש בו אלא אם כן הוא בעל תעודה והתואר הייחודי יהיה כמובן פרמדיק.

עידית סילמן: כרגע, או איך שתקראו לו.

שמרית גיטלין שקד: "תיקון פקודת הרופאים" זאת בעצם חלופה נוספת להסדיר את זה בדרך אחרת, את כל הנושא של פעילויות מיוחדות.

שמרית גיטלין שקד: "בפקודת הרופאים (נוסח חדש), התשל"ז–1976, בסעיף 3(ב)(4), במקום "פודיאטר ופודיאטר מנתח" יבוא "פודיאטר, פודיאטר מנתח ופרמדיק"", ובמקום "השר" יבוא "השר, בהתייעצות עם הוועדה המייעצת".

שמרית גיטלין שקד: בעצם, פקודת הרופאים קובעת בסעיף 3 שמי שאינו רופא מורשה לא יעסוק ברפואה ולא יתחזה כעוסק ברפואה.

שמרית גיטלין שקד: הסעיף מוסיף ואומר שהאמור בסעיף זה אינו בא למנוע והוא מונה בעלי מקצועות שבעצם כן רשאים לעסוק בפועל בפעולות שמהוות עיסוק ברפואה.

שמרית גיטלין שקד: לדוגמה, יש לנו פה את הדוגמה של פודיאטר ופודיאטר מנתח, שהסדרנו אותם במסגרת חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות ואמרנו שהם יכולים לעשות פעולות שהותרו להן בתקנות שקבע השר.

שמרית גיטלין שקד: ככל שנבחר בחלופה הזאת, אז גם אנחנו מציעים לקבוע להוסיף את הפרמדיק לאותו סעיף ולומר שגם הפרמדיק בעצם יוכל לעסוק ברפואה באותן פעולות שהותרו לו בתקנות שקבע השר.

שמרית גיטלין שקד: יש פה תיקון נוסף שהתבקש ביוזמת המציעים, שבמקום השר, יבוא, השר בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.

שמרית גיטלין שקד: כלומר, שתהיה חובה להתייעצות עם הוועדה המייעצת כשיתקנו את אותן התקנות.

שמרית גיטלין שקד: "תיקון חוק זכויות החולה בחוק זכויות החולה, התשנ"ו–1996, בסעיף 2– (1 ) בהגדרה "מטפל", אחרי "כירופרקט" יבוא "פרמדיק,"; (2 ) בהגדרה ""מרפא בעיסוק", פיזיותרפיסט", קלינאי תקשורת", "תזונאי-דיאטן", קרימינולוג קליני", פודיאטר", "פודיאטר מנתח", כירופרקט"", אחרי ""מרפא בעיסוק"" יבוא ""פרמדיק".

שמרית גיטלין שקד: " המשמעות היא, שבעצם מכלילים את הפרמדיק כמטפל לעניין חוק זכויות החולה ומחילים עליו את כל החובות שחלות על מטפל בחוק זכויות החולה, אם זה סודיות, שמירת מידע וכדומה.

שמרית גיטלין שקד: כרגע אין לנו נוסח לגבי התחילה והוראות המעבר וזה כמובן תלוי במה שתחליט הוועדה.

שמרית גיטלין שקד: היו פה כל מיני הצעות, אם להתחיל חלק מההוראות כעוד כמה שנים.

שמרית גיטלין שקד: הוראות המעבר כמובן ייגזרו מההוראות העיקריות.

שמרית גיטלין שקד: כלומר, ככל שנחליט שאפשר ללמוד גם לימודי תעודה וגם תואר ראשון, אז מן הסתם הוראות המעבר יצטרכו להיות מצומצמות יותר.

שמרית גיטלין שקד: אבל אם אנחנו נאמר שמהיום הדרישה היא רק לתואר ראשון, אז בעצם נצטרך להכיל בהוראות המעבר את כל אלה שלמדו עד היום ולאפשר להם לקבל תעודות במסגרת החוק החדש למרות שהם לא בעלי תואר.

עידית סילמן: פרופסור יציב, כמה זמן רוצים להיערכות של המשרד?

שאול יציב: שבועיים.

עידית סילמן: אנחנו במהלך השבועיים האלה תרשו לנו להיות אתכם בקשר.

קטיה קיל: כבר במהלך השבועיים האלה נשב, נרכז את כל הדברים ולחשוב על זה כמו שצריך כדי לבוא מוכנים לדיון הבא.

עידית סילמן: כן.

עידית סילמן: אנחנו רוצים להתקדם עם זה, להביא איזו בשורה.

עידית סילמן: אז נהיה מולכם בקשר ונעדכן את השותפים הבכירים שמכשירים היום ושמתעסקים בזה כדי שהם יוכלו לבוא גם לשולחנות העגולים.

עידית סילמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.