ועדת המשנה לקידום ההיי-טק בישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 2, 2022-03-21 10:30

רון כץ: << נושא >> 1.

רון כץ: פיתוח תעשיית ההיי-טק וצמצום המחסור בכח אדם מיומן - הכשרת עובדים ושילובם בתעשייה - דיון המשך 2.

רון כץ: הערכות לקליטת פליטים מאוקראינה לענף ההיי-טק.

רון כץ: << נושא >>

רון כץ: בוקר טוב, תודה לכל מי שהגיע פיזית, ותודה לכל מי שנמצא אתנו בזום.

רון כץ: אני פותח את הדיון השני של ועדת המשנה להיי-טק וחדשנות.

רון כץ: בדיון הזה אנחנו נעסוק בכמה נושאים.

רון כץ: הנושא הראשון יהיה בעצם נושא המשך לדיון הראשון.

רון כץ: בדיון הראשון דיברנו על הכשרות בתחום של ההיי-טק.

רון כץ: המשרדים הציגו את תוכניות העבודה שלהם לנושא.

רון כץ: שמענו כל משרד בנפרד, והמטרה שלנו היא בסופו של דבר לעשות בקרה וגם מעקב צמוד של כלל המשרדים והרשות כמובן, ולראות איך אנחנו מאגדים כוחות גם מבחינת משאבים, וגם מבחינת פוקוס אמיתי של מה שהתעשייה צריכה והציבור צריך במטרה פשוטה – אנחנו רוצים להעלות את מספר המועסקים בהיי-טק.

רון כץ: המשוואה של העלאת מספר המועסקים בהיי-טק, בסופו של דבר, תוביל לפדיון עבודה גבוה יותר, מה שיוביל, ואנחנו רואים שמוביל גם היום לכלכלה חזקה יותר, וככל שהכלכלה שלנו תהיה חזקה יותר, כך אנחנו מבינים שיוקר המחיה יירד, ויהיה קל וטוב יותר לחיות במדינה שלנו.

רון כץ: הזמן שלנו קצוב.

רון כץ: לכן נשים לב לשעון.

רון כץ: שימו לב כל הדוברים, אנחנו מקפידים בוועדה הזאת שיהיה לכל דובר סביב השלוש דקות.

רון כץ: משרדי ממשלה שביקשו מראש יהיה להם קצת יותר.

רון כץ: אבל שימו לב לדייק ולומר בדיוק את מה שחשוב לכם שנשמע, נבין, ומזה אנחנו נקבל החלטות בסוף וזה יהיה גם בסיכום.

רון כץ: בבקשה, תום, משנה למנכ"לית משרד החדשנות, יש לנו גם מצגת.

רון כץ: משרד החדשנות יציג את עצמו, ואני כבר אומר שהוא עושה עבודה מאוד רצינית בכל הנושא של ההכשרות בהיי-טק, ובכלל, לקח על עצמו את הנושא הזה בצורה משמעותית.

רון כץ: הילה, המנכ"לית עובדת אתנו יד ביד בנושא הזה, וצריך להגיד לה - יישר כוח גדול.

רון כץ: לא נמצא פה פיזית, היא בחופשה פרטית ואנחנו מפרגנים לה על כך.

רון כץ: בכבוד.

תום דן: אני רוצה למקד את הדיון פה גם בעבודה שנעשתה במשרד, גם בעבודה שהצוות הבין-משרדי של דדי פרלמוטר עושה, וספציפית ביעדים שאנחנו הצבנו ל-2023, גם לרשות החדשנות, אבל גם בנושאים אחרים כחלק מהעבודה שעשינו.

תום דן: המקור של כל זה, זה בעצם 15% יעד בקווי היסוד של הממשלה.

תום דן: הרקע לכל זה, זה ה-15% יעד.

תום דן: ופרטנו כמה מודלים שמדברים על מה זה אומר 15%, זה אומר פחות או יותר בהשוואה ל-2020, תוספת של כ-200 אלף שכירים לענף ההיי-טק, שענף ההיי-טק הצטרך שאין כרגע בעצם תוכנית ברורה איך ממלאים את החסך הזה.

תום דן: נדבר על הדרכים, חלק מזה, כמובן, גידול טבעי.

תום דן: יש עדיין חסך שצריך לחשוב איך סוגרים אותו.

תום דן: זה 200 מ-2020.

תום דן: ב-2021, התווספו עוד כ-20 אלף, ולכן אנחנו מדברים על משהו כמו 180 אלף בדלתה כדי להגיע ל-15%.

תום דן: נעבור לשקף הבא.

תום דן: בעצם, המקורות מאיפה יגיעו ה-180 אלף האלה - אני רק אגיד, הדיון עליו אם זה 180, האם זה מספר אחר – יש דיון על זה מה בעצם נכלל בתוך ההגדרה של היי-טק.

תום דן: יש הגדרה של הלמ"ס שכוללת את ענף התקשורת, למשל.

תום דן: רשות החדשנות בצדק מדברת על זה שצריך לחשוב על איזה חלקים מההגדרה הזאת צריכים להשתנות ולהתעדכן.

תום דן: אגיד בקצרה מה שזה כולל.

תום דן: זה בעצם חמש סוגי חברות, חברות תעשייה, אלביט, וזה כולל גם את טבע.

תום דן: חברות תוכנה שלמות כמו: אנדוקס, כמו צ'ק פוינט, חברות מרכזי מחקר ופיתוח מולטי נשיונל שזה פייסבוק, גוגל, המרכזים של מיקרוסופט וכו'.

תום דן: חברות IT והגרסאות הישראליות ל- - - אינדרה ולאימפוזיס, אז בארץ הדוגמה הכי גדולה זה מטריקס.

תום דן: חברות צמיחה, אלה חברות שצומחות מהר – lemonade, Monday ובסוף יש לנו את חברות ההזנק שהן חברות קטנות יותר, הן עדיין בשלבי גיוס, וכל אלה ביחד יוצרים את הביקוש הזה של ה-200 אלף לענף ההיי-טק.

תום דן: ואז השאלה מאיפה ה-180 אלף האלה יגיעו בחמש השנים הקרובות.

תום דן: יש חמש מקורות.

תום דן: הראשון – גידול טבעי.

תום דן: חלק שני – שינויים באקדמיה – גידול במספר הסטודנטים, הפחתת נשירה, כל זה כמובן באחריותה של המל"ג והוות"ת.

תום דן: זה כוללת סיוע לג'וניורים, כלומר: איך אנחנו מסייעים לאנשים שסיימו עכשיו את התואר להיכנס לשוק העבודה.

תום דן: לא כולם מושמים בתוך שוק העבודה, ואלה שלא – יש להם בעיה גדולה להיכנס אחר כך.

תום דן: האצבע הרביעית – הכשרות ייעודיות.

תום דן: פה נדבר על הרשות החדשנות, וגם הרשות החדשנות תדבר בעד עצמה.

תום דן: אבל עולמות ההכשרות הייעודיות מדברות גם על הכשרות טכנולוגיות, גם על הכשרות לא טכנולוגיות, גם הכשרות לא טכנולוגיות.

תום דן: יש כמובן גופים נוספים שנוגעים בזה, זרוע העבודה וגופים פרטיים, וזה בעצם אצבע נוספת.

תום דן: האצבע החמישית, כל מה שקשור להבאת עולים זרים, מומחים זרים וישראלים ששבים מחו"ל.

תום דן: בימים אלה יש הזדמנות נוספת בעולמות האלה, אבל זה האצבע החמישית.

תום דן: מה שהשרה ומנכ"לית המשרד בעצם עשו – לקחו את האצבעות האלה ותרגמו אותם אל יעדים ל-2026, אבל בעצם תרגמנו אותם למה זה אומר ל-2023, ורשמנו אותם במכתב לרשות החדשנות עם יעדים ספציפיים עבור הרשות במקומות שבהם יש לרשות מגע או יכולת השפעה.

תום דן: אני רק אגיד, שבנוסף לכל זה, יש את העבודה של הוועדה של דדי פרלמוטר, ועדה בין-משרדית שאמורה להסתכל בחמש השנים הקרובות, ואולי גם אחר כך קדימה לאיך אתה סוגר את הפערים האלה בהיי-טק.

תום דן: זאת הייתה אמורה להיות עבודה ראשונית ליעדים של השנתיים הקרובות.

תום דן: העבודה מעבר ליעדים בחמשת האצבעות שדיברנו עליהם, כוללת גם יעדים בעולמות של קבוצות בתת ייצוג, זה אומר נשים, חרדים, ערבים ופריפריה.

תום דן: אלה נושאים שחשובים מאוד למנכ"לית ולשרה.

תום דן: נסתכל מה בעצם זה כולל.

תום דן: כמו שאתם רואים, כמות אחוז הנשים שמתחילות שנה א' במקצועות היי-טק צומח בקצב יפה בשנים האחרונות.

תום דן: אחוז הנשים בענף ההיי-טק לא צומח סגננתי.

תום דן: יצאה עכשיו בדיוק מידע מהלמ"ס ל-2021, שמוריד את זה עוד יותר ל-33% והמצב לא טוב.

תום דן: היעד עבור נשים – 40% מהתוספת של העובדים להיי-טק, כולל הגידול הטבעי יהיו נשים.

תום דן: ביעדים לרשות החשדנות, מכיוון שזה לא כולל גידול טבעי, השרה הציבה 45%.

תום דן: זהו יעד שהוא בר השגה.

תום דן: ב-2022 זה קריטי שנגיע אליו.

תום דן: יעדים לעובדי היי-טק מהחברה הערבית – היעד עד 2026 לשלש את מספר העובדים מהחברה הערבית, הנגזרת ל-2023 אחוז מזה.

תום דן: החברה החרדית – כאן באמת המון גופים, כולל קמטק, כולל מה"ט ואחרים שעושים עבודת קודש בתחום הזה.

תום דן: הצפי והצורך הוא להכפיל את מספר העובדים מהחברה החרדית עד 2026.

רון כץ: איך עושים את זה.

תום דן: זו הרשות.

תום דן: חשוב להגיד שהפוקוס על נשים וערבים וחרדים – בפריפריה אחד היעדים היה 30% הוא לא מאיזה טוב לב או משהו.

תום דן: ברגע שיש חסר של 200 אלף עובדים בשוק, הדרך לגשר על החסר הזה, הוא לחפש איפה יש כשלי שוק, איפה יש אוכלוסיות עם פוטנציאל שיכולות להיכנס לענף ההיי-טק ולא נכנסים מכל מיני סיבות.

תום דן: הפוקוס לא צריך להיות כמובן, או לא צריך, הפוקוס הוא לא בתל-אביב ששם יש להניח שהפוטנציאל מנוצל, אלא במקומות שאוכלוסיות לא מצליחות לנצל את זה.

תום דן: העמוד הקודם מראה איך גזרנו את היעדים של הרשות עבור רשות החדשנות, והתחלנו מהיעדים לחמש שנים, מתוכם הורדנו את היעדים לשנתיים הקרובות.

תום דן: הוצאנו מתוך זה את הגידול הטבעי שאמור לקרות בכל מקרה, ותוך זה, התוספתי הוא כ-32 אלף שכולל הכשרות, אקדמיה, חו"ל, ג'וניורים, ואיזשהו חלק שהוא מכפיל תעסוקתי שמדבר על היחס בין עובדים טכנולוגים ללא טכנולוגים.

תום דן: אשמח להיכנס לזה אם זה יהיה רלבנטי.

תום דן: היעדים לאוכלוסיות – 45% נשים אמרנו.

תום דן: אוכלוסייה ערבית, אוכלוסייה חרדית ופריפריה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: המצגת מאוד טובה, נכונה, וגם רואים שעשו עבודה אמיתית מהוועדה הקודמת.

רון כץ: אני רואה גם קורסים והכשרות מקוונות, זה משהו שדיברנו עליו, צריך לפתוח אותו ונפתח.

רון כץ: הרבה מאוד דברים שדיברנו עליהם באמת נעשים, ועל זה באמת מגיע יישר כוח גדול, לך, למנכ"לית, לשרה, לכל מי שהיה מעורב בדבר הזה.

רון כץ: נעבור למדען הראשי וראש רשות החדשנות שייתן לנו את הלינקץ' בין המדיניות למעשה, ואז נפתח את זה לשאלות, ואנחנו נחבר את זה בין החוסר למצב שקורה לנו כרגע באוקראינה.

רון כץ: אז מי שצריך להכין נתונים, תדעו כמה עובדים יש לנו באוקראינה, כמה ההיי-טק הישראלי מעסיק עובדים באוקראינה, זאת תהיה השאלה, ולמה אנחנו לא יודעים איפה הם.

רון כץ: אני מכין אתכם למי שרוצה לסמס תוך כדי דיון.

עמי אפלבום: אדוני היושב-ראש, רון כץ, רשות החדשנות, למי שלא יודע, זה גוף סטטוטורי שהוקם בשנת 2017, על בסיס המדען הראשי של משרד הכלכלה.

עמי אפלבום: היום הגוף רשות חדשנות עבר למשרד החדשנות המדע והטכנולוגיה.

עמי אפלבום: הייעוד של הרשות, זה מינוף של חדשנות לצמיחת הכלכלה של מדינת ישראל, באמצעות מימון מחקר ופיתוח בתעשייה, זה תהליך מאוד מורכב ומרובה שלבים, ורשות החדשנות נמצאת בכל שלב.

עמי אפלבום: כשמסתכלים על איך מפתחים, איך טכנולוגיה מתקדמת ונוצרת, זה בדרך כלל, מחקר בסיסי או יישומי שנעשה באקדמיה, או יזמים.

עמי אפלבום: ואז אתה צריך להנביט אותם רעיונות ליצירת ערך כלכלי, וזה אנחנו קוראים ideation של העברת טכנולוגיה מאקדמיה לתעשייה, מימון של סטארט-אפים, כל הדברים האלה הם השלב הראשון.

עמי אפלבום: השלב השני, אותם גופים שהונבטו דורשים מימון.

עמי אפלבום: רשות החדשנות נמצאת שם, מממנת חברות, בעיקר עם טכנולוגיה פורצת דרך, מימון גבוה, או שיפור של פריון, ואז החברות עוברות לצמיחה.

עמי אפלבום: אבל יש דברים תשתיתיים במדינת ישראל שהתעשייה לא עושה אותם, וזה אנחנו קוראים – כשלי שוק.

עמי אפלבום: מה התעשייה לא עושה?

עמי אפלבום: התעשייה לא מכשירה עובדים באקדמיה.

עמי אפלבום: היא לא מתחזקת אקדמיה.

עמי אפלבום: מי שמתחזק את האקדמיה זה האוניברסיטאות, הוות"ת.

עמי אפלבום: התעשייה בחלקה עושה הכשרות, אבל לא בהיקפים שהמדינה צריכה, ולא יביאו לגידול שהמדינה צריכה.

עמי אפלבום: לכן בנוסף להשקעות שאנחנו עושים בחברות, אנחנו מטפחים תשתיות בכמויות בתחומים השונים, כולל רגולציה שהיום היא אתגר מאוד גדול.

עמי אפלבום: אז זה רשות החדשנות.

עמי אפלבום: כמו שכבר תום אמר לפניי, יש חוסר גדול שכבר פוגע היום בצמיחת הכלכלה הישראלית.

עמי אפלבום: הרבה חברות היום לא מצליחות לממש את הכספים שזרמו לארץ בשנה שעברה, כי הם צריכים לגייס.

עמי אפלבום: הם צריכים להגדיל את התפוקה שלהם ואין אנשים.

עמי אפלבום: מה שצריך פה נעשה שלושה שלבים: 1.

עמי אפלבום: להגדיל את מספר הסטודנטים לתחומים של מדעים, תוכנה, סייבר, הנדסות.

עמי אפלבום: הדבר השני, לעשות את ההכשרות החוץ-אקדמיות, בזה אנחנו נדון, כולל ג'וניירים.

עמי אפלבום: דבר שלישי, זה להביא ידע ואנשים מחו"ל, כולל ישראלים ששוהים בחו"ל, כולל מדענים, כולל זכאי חוק השבות, וגם מומחים, כי היום יש תחומים כמו: בינה מלאכותית ברמות מאוד גבוהות, או כמו קאונטום, שאין את הידע הזה ברמה מספקת בישראל.

עמי אפלבום: אז כמו שאמרתי, יש את הנושא של האקדמיה, אני אדלג עליו לטובת הזמן.

עמי אפלבום: יש את הנושא של רשות החדשנות, מה שאנחנו קוראים את התמיכה במוסדות הכשרה.

עמי אפלבום: אנחנו מוציאים קולות קוראים, ומוסדות שיודעים להכשיר, או מעסיקים שיודעים להכשיר, פונים אלינו, מקבלים מאיתנו מימון של 50%, אפילו 60% בהדרכות, כשאנחנו אחר-כך מסתכלים כמה באמת היישום של הדברים האלה מביא להגדלת כוח האדם.

עמי אפלבום: הרשות ידועה, ואני חושב שיש פה מספיק אנשים שיעידו על מהירות תגובה.

עמי אפלבום: אנחנו מוציאים קול קורא תוך ארבעה שבועות, חמישה שבועות, אנחנו כבר חוזרים לגופים שפנו אלינו, ויש לנו גמישות תפעולית גבוהה, כך שאנחנו רואים כבר שהמהלכים האלה מתקיימים בשלוש השנים האחרונות.

עמי אפלבום: אני יכול להראות לכם מספר פלטפורמות שבהם הרשות מכשירה עובדים במשק הישראלי.

עמי אפלבום: יש פלטפורמות של הכשרות עם גופים שונים בישראל שתיכף נדבר.

עמי אפלבום: יש ג'וניורים שכבר נאמר פה.

עמי אפלבום: מה זה אומר?

עמי אפלבום: שאנחנו מממנים את אותן הכשרות.

עמי אפלבום: יש למקצועות עסקיים.

רון כץ: כמה הכשרות כאלה עושים?

עמי אפלבום: עשרות.

עמי אפלבום: רק במסלול 44, יש עשרות זכיינים, אם תרצה נוכל לתת לך.

עמי אפלבום: יש גם את הנושא הגדול של הבאת הון אנושי מחו"ל, שפה רשות החדשנות עובדת עם משרד הקליטה, עם משרד התפוצות, עם משרד החדשנות.

עמי אפלבום: יש לנו מסלול ירוק שמומחים יכולים להיכנס למדינת ישראל תוך שבוע מהגשת הבקשה אם שכרם הוא פי שתיים מהשכר הממוצע במשק.

רון כץ: מה לגבי עובדי היי-טק הלא מומחים, הם עובדי היי-טק שאנחנו יודעים עליהם מאוקראינה, יש מסלול ירוק כזה?

עמי אפלבום: אין מסלול ירוק כזה, כי נדרש תקנות וחוקים.

עמי אפלבום: אבל כרגע יש הרבה מאוד עבודה מול הגופים השונים.

רון כץ: עכשיו אנחנו יודעים על לפחות 20 אלף איש שעובדים בהיי-טק באוקראינה.

רון כץ: למה אנחנו לא מייצרים להם מסלול ירוק כזה שהחברות מסמנות אותם – אלה עובדים שלנו, אני מדבר רק על בעלי זכות להיכנס לישראל.

עמי אפלבום: חלקם הגדול, רובם, שמועסקות על-ידי חברות הישראליות יכולות להשתמש במסלול הירוק הקיים, לא צריך לעשות שום דבר חדש.

עמי אפלבום: צריכים להגיש.

רון כץ: מגישים את זה אליכם?

עמי אפלבום: לא.

עמי אפלבום: מגישים אלינו, ואנחנו הולכים למשרד הפנים.

רון כץ: עוד מעט נשמע פה עמותה שמתעסקת בזה שאני לא בטוח שמכירים, אנחנו נעשה פה את המצ'ינג.

עמי אפלבום: חייבים להכיר, כי יש חלק גדול של העובדים האלה, הם בשכר גבוה, והם מומחים נחשבים.

רון כץ: לא.

רון כץ: אותי דווקא מעניין לא המומחים, ולא השכר הגבוה - המתכנתים הזוטרים.

רון כץ: אנחנו יכולים להכניס אותם למסלול הזה?

עמי אפלבום: מתכנתים זוטרים לא.

עמי אפלבום: בזה הצטרך להיות דיון עם משרד הקליטה ועם משרד הפנים, על זה יש דיבורים.

עמי אפלבום: יש דיונים על זה.

עמי אפלבום: כדי להגביר את כוח העבודה בישראל, יש אוכלוסייה מאוד גדולה במגזר הערבי שלא מגיעה לידי מימוש.

עמי אפלבום: יש תוכנית חומש לחברה החרדית.

עמי אפלבום: יש תוכנית חומש לערבים, ויש תוכנית להעסקת נשים.

עמי אפלבום: לנושא של אוקראינה – אנחנו עומדים בקשר הדוק עם מנכ"לים מהמגזר הפרטי, ומשתדלים לתת מענה אד-הוק, ככל שהחוקים בישראל מאפשרים.

עמי אפלבום: אנחנו בדיונים שוטפים עם משרד העלייה והקליטה, עם רשות האוכלוסין, ואנחנו מחברים גם את המגיעים לישראל, וזה חשוב, להשמות והכשרות.

עמי אפלבום: אם נסתכל מה הרשות כבר עשתה – אז ב"קול קורא" שהיה ב-2020, אתם יכולים לראות פה את החברות שאיתן עבדנו, אס-קיו-גלובל, גבהים, לידלייק - 18 מיליון שקלים 2,700, וזה היה לפני שנתיים של הכשרות.

רון כץ: ברוך הבא חבר הכנסת מקלב.

עמי אפלבום: זה הקול הקורא השני.

עמי אפלבום: פה אנחנו מדברים על אלה שהוכשרו – אנחנו מממנים הכשרות של 13,600 איש, כשהמדינה שמה 54 מיליון, אבל החברות שמו עוד 63 מיליון.

עמי אפלבום: זאת אומרת, יש פה 118 מיליון, כשהמדינה שמה רק 54.

עמי אפלבום: זה בדיוק מה שאמרתי לך, שהרשות עושה את ההכשרות בסילבוסים מאוד ברורים שאותם אנשים יוכלו להגיע להיות מועסקים על-ידי ההיי-טק הישראלי.

עמי אפלבום: אנחנו רואים שיש אפקטיביות גבוהה – 4,000 שקלים בממוצע עבור 14,000.

עמי אפלבום: התקציב שהמדינה שמה ממונף על ידי המגזר הפרטי בפי שתיים, ואנחנו ממשיכים לשנות את האסטרטגיה שלנו כדי לענות לצרכי המשק.

עמי אפלבום: אעביר את רשות הדיבור לאיתי, שמוביל את האיך, ואת הפרטים ברשות החדשנות.

איתי לבנון: אני מנהל ההון האנושי.

איתי לבנון: אני חודש וחצי בתפקיד, אני מניח שכולם נרתמים לעזור לי, זה מה שאני עושה 24/7.

איתי לבנון: אז אתם רואים פה מעבר למה שיושב-ראש הרשות אמר, בחברה הערבית אנחנו בעצם למעלה משמונה שנים בתחומים של מענקים.

איתי לבנון: אתם רואים פה קרוב למאה מיליון.

איתי לבנון: אני לא אעבור על הכול – 14 מסגרות בנוסף למה שראיתם קודם שזכו לאורך השנים בעוד תוכניות תמיכה.

איתי לבנון: כמובן, מה שיושב-ראש הרשות אמר, הנושא של החברה הערבית זה כשל שוק שאנחנו מטפלים בו.

איתי לבנון: יש קרוב ל-20% באוכלוסייה, אבל רק 3% בתחום ההיי-טק, זה משהו שתוכנית החומש מטפלת.

עמי אפלבום: יש פה כשל מובנה שאנחנו נדבר מה עושים בו – 18% ניגשים לבגרות ומתחילים תואר ראשון, 15% ערבים, אבל רק 6% מסיימים, ורק 3% בהיי-טק.

עמי אפלבום: מתאדים לנו, ואת זה אנחנו מנסים לפתור את הפערים האלה.

איתי לבנון: לפני חודש הושקעה תוכנית שמטפלת גם בנושאים של נט-וורקינג, המוביליות, והנושא של הגישה למשקיעים, הקמת אקסלרטורים, מועדוני אנג'לים, מרכזי חדשנות והחיבור למעסיקים, אז זו התוכנית של חומש שיצאה לדרך.

איתי לבנון: רואים גם את הנושא של תחום החברה החרדית, גם גברים גם נשים.

איתי לבנון: כשל שוק שאנחנו הולכים לעסוק בו בחמש השנים הקרובות.

אורי מקלב: הכשל שוק שאתה מדבר עליו בציבור החרדי, כמה תקציב יש לך אל מול האוכלוסייה הערבית אם תוכל להגיד לי?

איתי לבנון: עוד תוכניות לשילוב נשים, הגברת נשים.

איתי לבנון: גם פה נשים חרדיות, יש לנו תוכניות עבורן.

איתי לבנון: זה מה שאושר רק בשנה האחרונה, חבר הכנסת מקלב, לשאלתך – 16 מיליון.

איתי לבנון: סך הכול – 1,500 והכול מהשנה האחרונה, וזו רק תחילת הדרך מה שנקרא.

איתי לבנון: דוגמאות לתוכניות שאושרו בחברה החרדית – סך הכול הרשות עוסקת בזה שנתיים, שלוש.

אורי מקלב: כמה אמרת לגבי האוכלוסייה הערבית התקציב?

איתי לבנון: אין לי פה השוואה בין שניהם.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: אני יודע 16 מיליון, את הפער אני יודע.

אורי מקלב: זה עוד בליבה שלמדתי.

אורי מקלב: ..

איתי לבנון: למגזר הערבי אין עדיין תוכניות הכשרה ייעודיות, זה מה שאנחנו מתחילים רק עכשיו.

איתי לבנון: תוכנית החומש הושקה רק עכשיו, ואין עדיין וקטור של הכשרות, כי זה ממש יצא בחודש האחרון.

אורי מקלב: אבל בגדול יש מסגרת של 800 מיליון, מה שאני יודע.

איתי לבנון: התוכנית שלנו היא 200 מיליון.

שמחה רוטמן: 200 מיליון לעומת 16 מיליון.

איתי לבנון: ה-200 מיליון זה אקסלרטורים, אנג'לים, זה חממות - - -

שמחה רוטמן: ואקסלרטורים, אנג'לים וכל הציבור החרדי?

רון כץ: גם בציבור החרדי יש התייחסות, אנחנו נגיע לזה.

שמחה רוטמן: מה המספר שאני צריך להשוות בין 200 מיליון אצל ערבים לחרדים?

איתי לבנון: אני יכול להביא את זה לישיבה, לא עשינו השוואה.

איתי לבנון: מה שאנחנו רואים פה בשורה התחתונה – אנחנו כרשות עוסקים בזה שלוש השנים האחרונות.

איתי לבנון: בארצות-הברית זה כבר 15 שנה.

איתי לבנון: התחום הזה הוא תחום שהוא מוכיח את עצמו.

איתי לבנון: אחוזי ההשמה מעל 80%, ושכר התחלתי של מעל 15 אלף שקלים.

איתי לבנון: לסיכום, הניסיון מראה שאנחנו בדרך הנכונה.

איתי לבנון: החמש השנים הקרובות יביאו אותנו כמו שתום, ויושב-ראש הרשות הציג ל-200 אלף, וזה מה שנקרא ה- - - שלי, עם האנשים שלי ונעמוד בזה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצאנו איתנו בזום דדי.

דוד פרלמוטר: אני יושב-ראש הוועדה הבין-משרדית להגדלת ההון האנושי בהיי-טק, תפקיד אותו אני ממלא כבר כשלושה, ארבעה חודשים.

רון כץ: בהצלחה גדולה אני שומע.

דוד פרלמוטר: את ההצלחה נמדוד ברגע שהדוח ימומש, עכשיו אנחנו רק בעבודות הכנה.

דוד פרלמוטר: רציתי קודם כל בהתנצלות, בגלל שאני בדרך לירושלים והפקקים עצרו אותי בלטרון.

דוד פרלמוטר: אני יושב באוטו בזום בלטרון.

דוד פרלמוטר: קודמיי דיברו בצורה ראויה על התוכניות המידיות בנושא הכשרות.

דוד פרלמוטר: אנחנו נמצאים בעיצומו של תהליך היסטורי, ואני חושב היסטוריה למרות שאני איש היי-טק.

דוד פרלמוטר: המהפכה הדיגיטלית היא דרמטית.

דוד פרלמוטר: היא משפיעה עלינו.

דוד פרלמוטר: אנחנו אוהבים לדבר על ההיי-טק, בעיקר על החברות הגדולות, חברות שמכניסות 50% מהיצוא הישראלי, אבל שוכחים שהפן שגם תום דיבר עליו, את כל חברות התוכנה אנשי התוכנה שעובדים בבנקים, בתעשייה, שאמונים על הדיגיטציה של מדינת ישראל.

דוד פרלמוטר: בעוד שהחלק הראשון הוא תחרותי מאוד, ושווה להון אנושי, למוחות חושבים, לא פחות חשוב לתפוקה של מדינת ישראל זה החלק השני, והוא דורש אנשים עם כישורים מאוד דומים למה שתעשיית ההיי-טק שאנחנו אוהבים לאהוב דורש.

דוד פרלמוטר: ההשפעה הזאת היא דרמטית על התחרותיות של מדינת ישראל בצורה כלכלית, לא רק החברות שעוסקות ביצוא.

דוד פרלמוטר: למה אני אומר את זה?

דוד פרלמוטר: בגלל שכחלק מהוצאת אותו מכתב ששרת המדע הוציאה על הסתכלות לטווח הקצר על כל מיני תוכניות הכשרה, הרשות לחדשנות, עמי דיבר על זה ואיתי בהרחבה.

דוד פרלמוטר: יש תוכניות של "זו עבודה", הכשרה של נשים חרדיות וכו', לא מתייחס לזה.

דוד פרלמוטר: הוועדה החליטה להסתכל על הטווח הארוך.

דוד פרלמוטר: מאחר ואנחנו במהפכה, מהפכה דיגיטלית שנשענת על יכולות דיגיטליות, אין ספק שכל המערך של הכשרת הון אנושי למין מערכת החינוך הבסיסית - מדברים על הבאת נשים להיי-טק או הפריפריה, אם לא נכשיר מספיק אנשים – אגע בנגע הזאת עוד מעט, לא יגיעו לאוניברסיטאות, לא יגיעו לתוכניות ההכשרה, לא יגיעו להיי-טק.

דוד פרלמוטר: לכן הוועדה שמה לעצמה למטרה להסתכל לא רק על 2026, אלא גם איך ממשיכים להגדיל את ההון האנושי בהיי-טק, לפחות בקצב הגידול של האוכלוסייה אם לא למעלה זה.

דוד פרלמוטר: כמה מלים פשוטות על מה נדרש, מאחר ואנחנו עוסקים בעבודה תשתית שהיא חשובה לטווח הארוך, מה מאפיין את ההון האנושי להיי-טק?

דוד פרלמוטר: אז אני חושב שלא תתפלאו לשמוע, אבל מתוך 80 אלף איש שנוספו לתעשייה מ-2017 עד 2021, כ-90% היו בוגרי אקדמיה.

דוד פרלמוטר: זו תעשייה עתירת ידע.

דוד פרלמוטר: כשאני התחלתי לעבוד באינטל לפני 42 שנה, לא קראו לזה היי-טק, אף אחד לא יודע להגיד היי-טק, קראו לזה תעשייה עתירת ידע.

דוד פרלמוטר: ההון האנושי הבסיסי שמוביל לתעשיית היי-טק וגורם ליכולת האיכותית שלה שמושכת משקיעים, מושכת חברות, מושכות לקוחות היא בגלל היכולת עצמה.

דוד פרלמוטר: לא המספרים, המספרים חשובים, הייחוד של היי-טק הישראלי הוא הגורם לתחרותיות.

דוד פרלמוטר: עדיין אין מסקנות, כי הוועדה תגיש את הדוח שלה בעוד חודשיים שלושה.

דוד פרלמוטר: אני רוצה להגיד מסקנת ביניים חשובה.

דוד פרלמוטר: תעשיית ההיי-טק דורשת הון רציני.

דוד פרלמוטר: דובר על חמש פי שתיים, אבל הוועדה כרגע במסקנה שלצורך העבודה הטכנולוגית נדרשות חמש יחידות מתמטיקה, פיסיקה, מדעי מחשב והכי חשוב אנגלית.

דוד פרלמוטר: נדרשים כישורים, זה לא רק הידע הטכנולוגי, נדרשים כישורים, עמידה בקשיים, יכולת עבודת צוות.

דוד פרלמוטר: יכולת פתרון של בעיות פתוחות, מסובכות חשיבה יצירתית שהיא חשובה לא פחות מהיכולות הטכנולוגיות.

דוד פרלמוטר: מקצועות הצמיחה שהם כל האנשים שעוסקים בביזנס אינטליג'נט.

דוד פרלמוטר: בנושא של פיתוח עסקי, בנושא שרות לקוחות, גם חלקם הגדול הם בוגרי אקדמיה.

דוד פרלמוטר: אז המסר העיקרי מספר אחד בגלל קוצר הזמן – הכשרות הם דבר מצוין.

דוד פרלמוטר: הן נוגעות בשוליים גדולים, חשובים.

דוד פרלמוטר: אבל החלק הגדול והמרכזי צריך להיות בשינוי במערכת החינוך, לשים דגש על המקצועות והכישורים שדיברתי עליהם.

דוד פרלמוטר: לעבוד עם הגדלת כמות הסטודנטים מעבר למה שנעשה בהיי-טק1 והיי-טק2 שעושות עבודה נפלאה.

דוד פרלמוטר: חמש פי שתיים היה מהלך אדיר, אבל צריך לעשות כפול ארבע בארבע מקצועות ולא רק במקצוע אחד.

דוד פרלמוטר: וצריך לטפל ביתר שאת בנושא של נשים.

דוד פרלמוטר: אגב, נשים לא מגיעות להיי-טק.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: זו הצעה בנושא חשוב של נשים שלא מגיעות מספיק להיי-טק.

רון כץ: נעבור לזרוע העבודה.

ירדן אלון: אם אפשר בדיון הבא שמינהל אוכלוסיות שלנו, פשוט הם בסיור עם השרה שגם קשור לנשים בהיי-טק שגם הם יציגו, כי הם עושים עבודה מאוד יפה שילוב אוכלוסיות נשים, ערבים, חרדים, אז אם אפשר בפעם הבאה.

רון כץ: במקרה של השרה הספציפית הזו, מה שהיא רוצה היא מקבלת.

רון כץ: אתם רוצים לדבר על מה שאתם עושים בנושא הזה?

רון כץ: או שאתם רוצים שנעשה סבב ונחזור אליכם.

חן קהתי: אנחנו התחלנו עם מסלול חדש שנקרא "כיתה בעבודה בענף היי-טק".

חן קהתי: המסלול התחיל לעבוד בנובמבר.

חן קהתי: בעצם, מאפשר למעסיקים לקבל מימון להכשרות גם עובדים קיימים, גם עובדים חדשים.

חן קהתי: כבר נפתחו לנו 16 הכשרות בשיתוף מעסיקים, שזה אומר שההשמה היא בטוחה.

חן קהתי: עוד 16 אושרו, ואנחנו מתקדמים.

רון כץ: אני יודע שהשרה גם פנתה לשרת הפנים בבקשה להגמיש את הכניסה לישראל, מה אתם עושים מהבחינה הזאת של אוכלוסייה שכבר עובדים בהיי-טק.

רון כץ: שחברות ההיי-טק מכירים אותה, עוד מעט נשמע אותם, אבל מה שהם צריכים בעצם זו ההתאקלמות.

רון כץ: האם אתם נערכים לזה?

רון כץ: האם אתם פותחים איזשהו קורס של הכשרה של שפה, של דברים שיעזרו להם להתאקלם בארץ?

חן קהתי: ככל ששרת הפנים תאשר.

רון כץ: לא, בכל מקרה הם נכנסים – גם אם היא תקל בהנחיות, וגם אם היא לא תקל בהנחיות, חלקם מגיעים לארץ.

רון כץ: האם משרד הכלכלה ערוך לפתוח להם קורס ייעודי שלהם?

חן קהתי: מה שיידרש אנחנו נעשה – קורסים בעברית, מה שנוכל.

חן קהתי: אבל כמובן אנחנו צריכים ששרת הפנים תאשר.

חן קהתי: כרגע הם נמצאים על ויזת תיירים, אני מבינה הפליטים, צריך להסדיר את המעמד שלהם, ואז יוכלו להיכנס בהחלט לקורסים בשיתוף מעסיקים או מה שהצטרך, מכינות, או מה שיידרש.

מריאן כהן: אני יושב-ראש איגוד ההיי-טק.

מריאן כהן: כמו שאומרים אצלנו רציתי להגיד הרבה משהו.

מריאן כהן: גם בנושא שלשמו אנחנו מתכנסים כאן, אבל גם ממה ששמעתי מתום ומעמי, אני רוצה לומר שאנחנו מאוד מברכים ושמחים על הרצון הטוב שאנחנו מגלים, על האנרגיות, על הכוונות הטובות, ובעיקר על הכסף הרב שנמצא בתוכניות האלה.

מריאן כהן: הכסף הוא עצום, אבל צריך לעשות מספר הבחנות.

מריאן כהן: שמענו כאן את המספרים.

מריאן כהן: ניסיתי לעשות חשבון קטן מ-370 אלף עובדים שנמצאים כיום בתעשיית ההיי-טק, גידול של 15% לשנה הוא מגיע להרבה יותר ממה ש-180 אלף עובדים בחמש שנים, זה הגידול הטבעי, זה בערך 270 אלף או יותר.

עמי אפלבום: 15% מהמועסקים במקום 10% שהיום.

מריאן כהן: לא.

מריאן כהן: אני מדבר על מה שמועסקים בתעשייה היום.

מריאן כהן: בתעשייה היום מועסקים 370 אלף.

מריאן כהן: היום, לפני שהתחלנו, יש לנו מחסור של עשרות אלפי עובדים.

מריאן כהן: אגב, מה שאנחנו מדברים על העובדים המועסקים באוקראינה, רוסיה וכו', זה אומר שהמחסור האמיתי הוא הרבה מעבר לזה.

מריאן כהן: אבל לא באתי לכאן להתווכח על המספרים האלה משום שאני אומר – אם אתם תדעו להביא 180 אלף עובדים בכך וכך שנים – נקבל אותם בברכה ובתודה.

מריאן כהן: אולי הוויכוח הגדול הוא, או הפער הגדול, מה שגם עמי אמר, גם אתה תום, איך אנחנו מגדירים את ההיי-טק.

מריאן כהן: זה גם בהתייחסות למה שדדי אמר, משום שאצלנו ההיי-טק זה לא רק המהנדסים ובוגרי אקדמיה, משום שבתעשייה שלנו יש מחסור רוחבי של עובדים בכלל המקצועות, לא רק בתחום ההנדסה.

מריאן כהן: אם אנחנו מסתכלים על אותם 370 אלף, אז אתם תבינו שזה לא הגידול של ה-70 אלף שדדי ציין אותו בארבע השנים האחרונות, או חמש שנים.

מריאן כהן: אלא הגידול צריך להיות גם מהתחום האקדמי אבל גם בתחום המקצועי.

מריאן כהן: המחסור בכוח אדם בתעשייה הוא גם מהתחום המקצועי, וזה תחום שצריך להתייחס אליו.

מריאן כהן: צריך להרחיב עליו מעבר לאקדמיה.

מריאן כהן: תודה.

רון כץ: בבקשה, חבר הכנסת אורי מקלב.

אורי מקלב: תודה רבה לך אדוני היושב-ראש על קיום הדיון ועל ההתמדה בקיום הדיונים, אני חושב שיש חשיבות לרצף הדיונים שאתה מקיים וגם לפגרה אתה לא יוצא לחופשה בעניין הזה, ואני חושב שיש לזה חשיבות מאוד גדולה.

אורי מקלב: אתייחס בקצרה לאפשרות שיש לנו היום לקבל מאגר ופוטנציאל של עובדים כאן בארץ, ולא צריך לעשות הרבה מאמצים במיוחד כשיש פוטנציאל של נשים וגם גברים.

אורי מקלב: אבל יותר קל לדבר על נשים, כי אנחנו מדברים על פוטנציאל שגומר 1,000 נשים.

אורי מקלב: 1,000 בנות גומרות כל שנה לימודי תעודה בתחום ההנדסות, בתחום התכנות.

אורי מקלב: אלה נשים אחרי שבוררים אותן קודם.

עמי אפלבום: אתה מדבר על חרדיות.

אורי מקלב: ברור, נשים חרדיות.

אורי מקלב: אמרתי את זה.

אורי מקלב: אני אצמצם בזמן ולא אדבר על דברים אחרים, ועל שאר המשק.

אורי מקלב: אנחנו מדברים שאותן נשים שמסיימות לימודי תעודה, זה מתוך מאגר של בנות שמסיימות את התיכון של 5,000 או אם לא יותר, ולוקחים את הטובים, או מאלה שיש להן התמחות במתמטיקה, ובכל המקצועות שנדרשים בפיסיקה, ושהן נוטות ללכת לכיוון הזה.

אורי מקלב: ובמבחן התוצאה שיש לנו כבר לא מעט שנים, רואים שמשתלבות אלה שעושות את ההכשרות המתאימות, או שהן בנות מזל שמשתלבות בכל הגופים בחברות הכי גדולות והבינלאומיות ועם שביעות רצון מאוד גבוהה, עם מוסר עבודה מאוד גבוה, עם יכולות מאוד גבוהות.

אורי מקלב: יש להן יושרה ופוטנציאל, והעבודה אצלן היא דבר הכרחי, וגם איזשהו סוג של יציבות בתוך מקומות העבודה.

אורי מקלב: אגע בנקודה אחת בסוגריים.

אורי מקלב: המחסור שאנחנו מדברים עליו הוא לא רק מחסור שמשפיע, שאין מספיק, אני חושב, אני לא מכיר עד הסוף את השוק.

אורי מקלב: אבל אני חושב שהחטיפות שיש בין חברה לחברה היום, שחוטפים מחברה לחברה עובדים – זה גם מחליש וגם פוגע בחברה.

אורי מקלב: אדם שכבר צבר ניסיון בחברה, מציעים לו ומפתים אותו עם תוספות, ואני לא מדבר עכשיו, כי בכל אופן יש איזושהי טיפת אחריות על המגזר הציבורי.

אורי מקלב: מכיוון שהמשכורות יותר גבוהות, יש היום גל עזיבה.

אורי מקלב: וגם כאלה עובדים שכן היו שומרים, ויש להם איזשהו סוג של יציבות מוכנים.

אורי מקלב: מי שהולך למגזר הציבורי, זה סוג אנשים שיש להם איזשהו עניין לשמר את מקום העבודה שלהם, ולא לרוץ ממקום למקום, כדי שיהיה להם ביטחון בתעסוקה ויציבות בתעסוקה.

אורי מקלב: הן לא יכולות לעמוד בפיתוי הזה בפערים שנוצרים היום בין החברות.

אורי מקלב: באותן 1,000 נשים אולי 200 נשים מקבלות את ההכשרות המתאימות, ומשתלבות במה שאנחנו מחפשים.

אורי מקלב: אקדמיה – זה גם עדיין לא ערובה להשתלבות.

אורי מקלב: על-פי רוב יש כאלה בשוק, יש להם ניסיון אחרי צבא, אז הם כבר צברו ניסיון.

אורי מקלב: הניסיון זה שם המפתח, או הכשרה מתאימה כדי להשתלב.

אורי מקלב: אף חברה לא רוצה לקחת גם מי שסיים את האקדמיה ויש לו תואר.

אורי מקלב: אני מכיר נשים ובנות שאחרי תואר במשך שנה שלמה לא השתלבו בגלל שאף אחד לא רוצה להתעסק עם מי שאין לו ניסיון והוא לא מקבל את הניסיון, והן גם לא מוכנות להגיע.

אורי מקלב: מסיים אקדמיה תואר ראשון - המדינה משקיעה בו 140 אלף שקל, זה הסכום שהמדינה משקיעה למי שלומד ומסיים תואר ראשון.

אורי מקלב: מי שלומד לימודי תעודה שהוא עושה כברת דרך, הוא פשוט נכנס, ויש לו פוטנציאל אדיר כפי שאמרתי, המדינה משקיעה בו 30 אלף שקל, רבע ממה שאנחנו משקיעים באקדמיה.

אורי מקלב: יש היום תוכניות שעומדות בפתח לרשות, לגופים אחרים, שעם עוד 30 אלף שקל שמשקיעים באותם עובדים, תוך כדי לימודי התעודה הם מקבלים עוד 700 שעות.

אורי מקלב: הם מסיימים את לימודי התעודה במשך שלושה חודשים של הכשרה, והם מגיעים לרמה של לא פחות ודאי, עם שילוב ובתיאום עם אותן חברות שמגיעים למה שהם יכולים לשלב.

אורי מקלב: אנחנו יכולים ב-60 אלף שקל, במקום 140 אלף שקל להגיע לפוטנציאל של עוד 800 עובדים בשנה.

אורי מקלב: אנחנו שואלים למה אנחנו לא עושים את זה?

אורי מקלב: מדברים על מחסור, רוצים לייבא ממקומות אחרים, למה אנחנו לא עושים את זה.

אורי מקלב: ככל שזה יהיה, הפוטנציאל יגדל מאלף.

אורי מקלב: אני יודע שזה גם כן תקציבים ייעודיים שנתנו למגזר במסגרת ההסכמים הקואליציוניים.

אורי מקלב: אבל אם יודעים לזהות, ויודעים שאפשר לזהות באוכלוסיות מסוימות שיש להם את המחסום של הניסיון שאין מי שעושה את זה, כאן זה המקום להיכנס, למה צריך ללכת רחוק?

איתי לבנון: אתה צודק מאה אחוז.

איתי לבנון: אני רק ארים את הכפפה.

איתי לבנון: אנחנו יוצאים בקול קורא לחרדים ממש החודש.

איתי לבנון: אני מאתגר את כל העמותות האלה.

עמי אפלבום: כמה שיגישו, אנחנו ניקח את הטובים ביותר.

עמי אפלבום: יש לנו 200 מיליון להכשרות.

עמי אפלבום: גם חרדים יגישו.

איתי לבנון: החודש ייצא קול קורא רק לחברה החרדית.

אורי מקלב: יש לכם סכום שמ-16 אתם עוברים ל-200 מיליון.

רון כץ: אין הגבלה.

רון כץ: כמה שיגישו יקבלו.

אורי מקלב: אם יש סיכום שכמה שאפשר לשלב את זה - - -

רון כץ: זה יהיה בסיכום שלי.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: חבר הכנסת שמחה רוטמן.

שמחה רוטמן: מה ששמענו חשוב שתיאמר.

שמחה רוטמן: בהרבה מאוד תחומים מנסים אולי לחסוך שקל כדי להפסיד מיליון.

שמחה רוטמן: יש לנו מתחת לאף משאבי כוח אדם מאוד גדולים, חברי חבר הכנסת מקלב דיבר רק על דוגמה אחת ויש עוד דוגמאות רבות לכך שהיום לא מנוצלים בתחום ההיי-טק ובכלל.

שמחה רוטמן: בהקשר הזה, גם החברה הערבית נמצאת באותו פוטנציאל, הם לא צריכים סל קליטה.

שמחה רוטמן: הם לא צריכים לימודי שפה, רובם, והיכולת להכשיר אותם ולשלב אותם בהיי-טק הישראלי הרבה יותר פשוטה וקלה.

שמחה רוטמן: התרומה של זה למשק הישראלי ולחברה הישראלית הרבה יותר גדולה.

שמחה רוטמן: עדיף, לפני שאנחנו הולכים לחפש מצוות מעבר לים, המצווה הבסיסית – עניי עירך קודמים, והצדקה הכי גדולה שאפשר לתת לעני – זה לתת לו את היכולת להתפרנס בכבוד, ושם צריכים להשקיע את המשאבים שלנו כמדינה.

רון כץ: בבקשה, אפרת, המשנה לראש רשות ההשקעות.

רון כץ: בבקשה.

אפרת דבש: שלום לכולם, יש לנו מצגת.

אפרת דבש: אגיד בקצרה.

אפרת דבש: הרבה מהדברים נוגעים לנקודות שהעלו.

אפרת דבש: הצגתי גם בעבר.

אפרת דבש: דיברתי על התוכנית שיש לנו עבור מתמחים.

אפרת דבש: היא התחילה כתכנית, נישה לאוכלוסייה הערבית, אבל בהחלט שאפשר למנף אותה.

אפרת דבש: אנחנו מסוגלים לנהל משם אלפי ג'וניירים.

אפרת דבש: עיקר המטרה שם זו לא הכשרה, אנחנו מדברים על השמה כדי לגרום לחברות לקחת עובדים חסרי ניסיון לחלוטין, שאין להם שום ניסיון בהיי-טק, גם אם לא למדו מקצועות טכנולוגיה.

רון כץ: מה זה אומר?

אפרת דבש: זה אומר שהם לוקחים אותם לשנה וחצי גם אם בוגר מקצוע טכנולוגי וגם אם לא.

אפרת דבש: גם אם הוא לא למד מקצוע טכנולוגי, והחברה מוכנה לקחת אותו ולעשות לו איזושהי הסבה ולהשקיע בו, ולהעסיק אותו, אנחנו מאפשרים את זה.

רון כץ: אותן 800 בנות בעצם שחבר הכנסת מקלב דיבר עליהן, בעצם יכולות לפנות אליכם ואתם דואגים להשמה?

אפרת דבש: רגע עד עכשיו, התקציב היה רק לאוכלוסייה הערבית.

אפרת דבש: אנחנו נשמח להרחיב את זה לעוד אוכלוסיות.

רון כץ: יש תקציב להרחיב אותו?

אפרת דבש: צריך לדבר עם אגף תקציבים.

אפרת דבש: כרגע אנחנו מנסים להרחיב.

אפרת דבש: מבחינתנו, אין לנום שום בעיה.

אפרת דבש: אנחנו רוצים גם לפתוח את זה לחברות שהן לא היי-טק במהות שלהן, אלא גם יש להן מרכזי היי-טק, או מחלקות שדורשות היי-טק, ואנחנו עוקבים אחרי המתמחים האלה שנה וחצי, אי אפשר להחליף אותם.

רון כץ: מה התקציב שלכם בחברה הערבית?

אפרת דבש: ספציפית במסלול הזה, השנה יש לנו 25 מיליון במסגרת התוכנית החודש.

אפרת דבש: אבל שוב זה ייעודי לחברה הערבית.

רון כץ: זה במסגרת זרוע העבודה.

אפרת דבש: לא.

אפרת דבש: זה תקציב של הרשות להשקעות, לא קשור לזרוע העבודה.

אפרת דבש: זה נטו להשמות.

אפרת דבש: כל המתמחים שהיו בתוכניות קודמות בדקנו, מעל 90% נשארו בתחום, התקדמו.

אפרת דבש: שכר ממוצע שאנחנו נותנים בתוכניות האלה, זה 16,000 בפועל, זה מה שקורה למתמחים.

אפרת דבש: זו בהחלט תוכנית שאפשר למנף אותה למתמחים חסרי ניסיון, ולעזור להם להשתלב, גם אוכלוסיות, גם מאזורי עדיפות, אין בזה שום בעיה.

רון כץ: זו תוכנית שחייב למנף אותה.

רון כץ: בעצם, הנציגים של משרד האוצר בזום.

אפרת דבש: עוד מסלול שחשוב לי שתכירו ותדעו.

אפרת דבש: יש לנו מסלול שכר גבוה לאזורי עדיפות לאומית.

אפרת דבש: זה נועד לתאגידים מהיי-טק ותעשייה עם מחזור הכנסות של לפחות 15 מיליון.

אפרת דבש: המטרה היא לעודד אותם להקים סניפים באזורי עדיפות.

אפרת דבש: יש עדיפות למי שמקים.

אפרת דבש: מי שנמצא כבר באזור עדיפות ורק מרחיב את הסניף, הוא גם יכול להיכנס למסלול, ואז נחנו דורשים גידול של בין 10% ל-15% ביחס למה שיש לו.

אפרת דבש: אנחנו גם דורשים שימור עובדים.

אפרת דבש: זאת אומרת, אנחנו לא רוצים לממן תחלופה.

אפרת דבש: זאת אומרת, הוא צריך להראות לנו שהוא שומר על מצבת העובדים הקיימת וגדל.

אפרת דבש: בשנה שעברה, היו לנו בקשות ל-1,300 משרות.

אפרת דבש: בגלל שלא קיבלנו הרבה תקציב, השארנו בסוף 600 משרות חדשות באזורי עדיפות לאומית, אבל עם שימור משרות של 7,000, שאנחנו בודקים שהמשרות האלה נשמרות.

אפרת דבש: שכר ממוצע שם זה 25 אלף שקל.

אפרת דבש: אנחנו מבקשים שכר מעל השכר הממוצע במשק, פי 1.5 מהשכר במשק.

אפרת דבש: לפני הקורונה אפילו דרשנו שחלק מהעובדים יועסקו בפי 2.5 מהשכר הממוצע במשק.

אפרת דבש: יש עדיפות למי שיעסיק נשים.

אפרת דבש: למי שיעסיק אוכלוסיות מיוחדות.

אפרת דבש: המטרה היא בעצם להביא את החברות הגדולות לפריפריה, ושיפתחו שם סניפים, יעסיקו עובדים, ישמרו על הקיים והתרחבו.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אנחנו נפנה למשרד האוצר, ואני חושב שגם אתם צריכים לפנות למשרד האוצר.

רון כץ: בלי קשר, חייבים להרחיב את התוכנית הזאת גם לאוכלוסייה החרדית, ובטח באזורים האלה שדיברת עליהם שיש נתונים של הצלחה וזה עניין של תקציב.

רון כץ: אנחנו רואים פה שמשרדים אחרים משקיעים תקציבי עתק ולא מגיעים להצלחות שלכם, אז זה אומר שהתוכניות שלכם צריכים לתגבר.

רון כץ: בבקשה, טליה, שמעת מה דיברנו קודם לגבי הכשרה של הציבור החרדי?

טליה יושפה: כן.

טליה יושפה: שמעתי כמובן.

טליה יושפה: אנחנו עובדים יחד עם רשות החדשנות, עם זרוע העבודה.

טליה יושפה: מה שרשות ההשקעות בעצם אומרים שיש להם 25 מיליון שקלים לציבור הערבי.

טליה יושפה: אבל אין להם תקציב בכלל לציבור החרדי, ובכלל, הציבור הכללי.

טליה יושפה: מסלול 4/20 הוא מסלול שאנחנו כמובן מכירים בחשיבותו.

טליה יושפה: אנחנו בוחנים עכשיו את הצרכים השונים בהקשר של החברה החרדית ואוכלוסיות נוספות שיצאו בחסר בענף.

טליה יושפה: אנחנו יחד עם דדי וצוות הוועדה, נתעדף את הצעדים, ואת המענים בהתאם למגדלת המשאבים ולמגבלה התקציבית.

רון כץ: טליה, זה בסדר.

רון כץ: אבל אם יש להם 90% הצלחה, ואנחנו רואים נתונים, אין סיבה שלא יהיה תקציב בכלל לא לציבור הכללי ולא לציבור החרדי, זה לא הגיוני.

רון כץ: חייב להעביר לשם איזשהו תקציב גם אפילו בשביל פיילוט.

אורי מקלב: האוכלוסייה החרדית הם לא פליטים מאוקראינה, נמצאים פה הרבה שנים, זה לא נולד עכשיו, אני רק רוצה להגיד לך.

אורי מקלב: אני גם חושב שמבחינת ההשקעה והתפוקה, יש איזה כדאיות למשק.

אורי מקלב: ההשקעה היא לא כל כך גדולה.

רון כץ: אין ספק שיש כדאיות פה.

רון כץ: אנחנו צריכים לפתור את זה.

טליה יושפה: היו מסלולים אחרים של רשות ההשקעות לאוכלוסייה הכללית.

טליה יושפה: האפקטיביות של המסלולים לא הייתה אחידה, לכל הפחות למיטב ידיעתי.

טליה יושפה: בכל מקרה, אנחנו נבחן את זה.

רון כץ: טליה, אני כבר אומר לך, שלוועדה הבאה אנחנו נרצה לראות מה אתם עושים לציבור הכללי, ולאוכלוסייה החרדית בפרט.

רון כץ: ארצה לראות מסלולי הכשרה זהה לכולם, מסלולי הכשרה לפליטים שכן מגיעים אלינו למדינת ישראל.

רון כץ: אבל החברה החרדית במיוחד, אני רוצה לראות מה אתם עושים.

רון כץ: לא יכול להיות שיש אפס תקציב לאוכלוסייה החרדית, בזמן שיש משאב באמת טוב שאפשר להפעיל אותם, ואנחנו רואים את ההשתלבות שלהם בחברות היי-טק, ואנחנו רואים כמה התרומה לחברה היא טובה, ומשרד האוצר לא מתקצב את הדבר הזה, זה לא דבר הגיוני וגם לאוכלוסייה הכללית.

רון כץ: אני מבין מה את אומרת, את אומרת יש מסלולים אחרים.

רון כץ: אני במסלול הזה רוצה לראות את זה.

טליה יושפה: זה לא אומר שאין מענים אחרים לאוכלוסייה החרדית שייתכן - - - היא גבוהה יותר, ובכל מקרה אנחנו נתייחס.

רון כץ: זה מובן.

רון כץ: אבל גם פה אנחנו רוצים לראות התייחסות גם לחברה הכללית וגם לחברה החרדית, זה לא יכול להיות שיש 90% הצלחה שאנחנו לא ניתן את זה, לא נפתח את זה לכולם.

אפרת דבש: יש לנו מחקרי אפקטיביות שעשינו למסלולים שלנו, הכול מפורסם באתר הרשות.

אפרת דבש: יש לנו תמציות של כל המחקרים, ומראים את ההצלחה שלהם.

רון כץ: אפרת, אני כבר אומר לך שאנחנו נרצה לקבל את זה בכתב, בשביל שאנחנו נקבל גם ממשרד האוצר בכתב את התשובות למה עד עכשיו זה לא היה.

רון כץ: אני כבר אומר לך שזה יהיה, אנחנו לא נשאיר את המצב ככה.

אורי מקלב: זה לא היה הוגן מצד טליה להטיל ערעור בהצלחה שלכם כדי להתחמק - - -

רון כץ: לא.

רון כץ: ההצלחה שלה היא מצוינת, ומשרד האוצר ידאגו לתקצב את זה.

אורי מקלב: אבל כל מה שטליה אמרה – זה היא לא יודעת, לכן היא מטילה ספק.

רון כץ: אורי, שלא תגיד שאין עתיד לחרדים.

רון כץ: ..

אורי מקלב: לא אמרתי אף פעם, אף פעם לא התייאשתי.

רון כץ: אנחנו נמצא פתרונות לכול.

אורי מקלב: אבל רק שתדע, זה לא פליטים מאוקראינה.

אורי מקלב: יש חברות שהן מתמחות בכל הנושא של ההשמה.

שמעון שמילה: אני אחראי על עידוד עלייה בעולם.

שמעון שמילה: עד לפני המשבר הייתי אחראי על המון אזורים בעולם, עכשיו אנחנו באזורים מסוימים, אבל לא זונחים את השאר.

רון כץ: תן לנו סקירה קצרה לגבי מה שקורה בתחום של ההיי-טק.

רון כץ: אנחנו נסלח לך שלא הגעת פיזית, ואנחנו נמשיך הלאה.

שמעון שמילה: חברים, אנחנו כמובן פועלים לעידוד עלייה בכל העולם.

שמעון שמילה: לא ניכנס לזה.

שמעון שמילה: יש לנו תוכנית סדורה, שנתית, יחד עם אופק ישראלי במשרד הקליטה, לבצע פעילות עידוד עלייה מוסדרת באמצעות ירידים, סמינרים, הרבה מידע.

שמעון שמילה: יש לנו נציגים שפרוסים בכל העולם, הם נעזרים באמצעי שיווק כאלה ואחרים לעודד עלייה בעולם.

שמעון שמילה: אנחנו כרגע מדברים ספציפית על נושא ההיי-טק.

שמעון שמילה: בגדול, בתחילת השנה, התחלנו לפעול אחרי קול קורא שפרסמנו, התחלנו לפעול עם שתי חברות ייעודיות – עם עמותת "גבהים", ויחד עם חברה שנקראת "אינפיניטי לאבס".

רון כץ: בעצם, הכשרות שלכם ליהודים באוקראינה.

איתי לבנון: מה שהוא ציין, שתי גופי הכשרה שהם קיבלו מענקים מהרשות ביחד עם הסוכנות לטובת עידוד עלייה, לא קשור לאוקראינה.

רון כץ: עידוד עלייה כללי.

עמי אפלבום: עידוד עלייה של אנשי מקצוע, שיעברו הכשרות כדי שיוכלו להיכנס פה לעבודה.

שמעון שמילה: נכון.

שמעון שמילה: אנחנו עובדים איתם כדי שלא נהיה בסיטואציה שאנו עושים, מה שנקרא, דיג, אלא אנחנו עושים - ציד.

שמעון שמילה: אנחנו קודם כל מאתרים את כל האנשים שיש להם איזשהו זיקה להיי-טק בכל מיני מקצועות, לאו דווקא מהנדסים או אנשים שהם בהגדרה עובדי היי-טק, אלא גם אנשים שניתן גם להסב אותם.

רון כץ: חוץ מקול קורא, אתם מדברים עם אלה שבאמת אלה שמעסיקים את החבר'ה האלה, עם חברות ההיי-טק הישראליות?

שמעון שמילה: בהחלט.

שמעון שמילה: הגופים האלה נמצאים בקשר עם כל חברות ההיי-טק הישראליות.

שמעון שמילה: הצרכים, כפי ששמענו עכשיו עם גבוהים.

רון כץ: כמה מועסקים על ידי חברות היי-טק ישראליות, אני אדבר רק על אוקראינה, כי בעולם זה יהיה מספרים גדולים יותר.

רון כץ: אתם יודעים את הנתונים?

שמעון שמילה: לי אין את הנתון הזה.

שמעון שמילה: אני יודע להגיד שמתחילת העבודה שלנו עם החברות בינואר השנה, יצרנו קשר עם 650 אנשים.

רון כץ: אם היית פה, היית רואה את החיוך של יושב-ראש ארגון היי-טק מריאן, שיודע בדיוק את המספרים, וכנראה אף אחד לא דיבר איתו.

רון כץ: נמשיך.

רון כץ: בסיכום נגיע לזה.

רון כץ: התחלנו לעבוד פרטנית עם החברות האלה.

רון כץ: בסביבות ה-50% מכל מי שאנחנו פונים אליו חוזר אלינו.

רון כץ: כמובן, בעקבות המשבר, מה שקרא עם אוקראינה ורוסיה, כל אופי העבודה השתנה.

רון כץ: אנחנו עובדים כרגע בחירום, ויותר מתקשים לתת מענה פרטני.

רון כץ: פונים אליי, ופונים לראשים מהסוכנות כל יום חברות עם רצון לקלוט כמה שיותר עובדי היי-טק במיוחד מאוקראינה ורוסיה.

רון כץ: צריך רק להבין, ויכול להיות שזה לא כזה פופולרי, אבל בסופו של דבר, אנחנו קודם כל צריכים לחשוב על העולה.

רון כץ: אנחנו צריכים לחשוב על הבן-אדם.

רון כץ: ובסוף אנחנו צריכים לעשות את מה שטוב לעולה, ומה שנכון עבורו, כי בסוף אנחנו רוצים שהוא ייקלט פה והוא גם יישאר פה, וזה מה שמנחה אותנו.

רון כץ: אנחנו מדברים על עולים לא על פליטים.

רון כץ: מדובר על אנשים שחוו חוויה טראומתית, חוויה קשה.

רון כץ: הדבר הראשון לעשות – זה לייצב אותם ולתת להם את המענה הראשון שהם רוצים.

רון כץ: יש לנו עוד המון תוכניות שאנחנו מתכננים לעתיד לעשות עם כל מי שהגיע מאוקראינה ורוסיה.

רון כץ: בשלב הספציפי הזה, זה מאוד מוקדם ולבוא וקצת לתקוף אותם, למרות שזה נשמע לנו דבר הכי טוב, לבוא ולהציע להם את העבודות, הם עוד לא בשלים לזה.

רון כץ: בעוד כמה שבועות אני מניח שהם יהיו יותר בשלים לזה.

רון כץ: דבר נוסף, אני יודע שהזמן קצר, זה פלטפורמה מיוחדת שאנחנו מעלים באפריל.

רון כץ: הפלטפורמה הזאת תהיה פלטפורמת מנטורים שהתפקיד שלה זה לקחת מתנדבים מהחברה הישראלית, גם עובדים בהיי-טק, גם עובדים של חברות, אבל גם מתנדבים, בעיקר דוברי רוסית בקרב החברה הישראלית, ופשוט, לייצר מצב שבו כל עולה יש לו מנטור באמצעות אפליקציה שמשדכת לך מנטור שמלווה אותך לאורך כל הדרך, ומסייע לך גם במציאת עבודה וגם בחיבור לחברה הישראלית.

רון כץ: זה משהו שהושק באפריל, ואנחנו חושבים שזה מאוד יסייע גם לשוק התעסוקה, אבל גם בכלל לרווחתו של העולה.

רון כץ: בגדול, אנחנו עוסקים באפיקים האלה.

רון כץ: במקביל לזה, יש תוכנית עידוד עלייה כללית שאנחנו עושים, ואנחנו נשים דגש השנה על היי-טק.

רון כץ: אני מוכרח לומר שמי שמגיע היום, העולים, אני מדבר על עולים, לא פליטים, אנשים שמגיעים, בוא נגיד ככה, האוריינטציה שלהם להיי-טק היא לא מאוד גבוהה.

רון כץ: זאת אומרת, לא ניתן למצוא מאות אנשים שעכשיו ניתן בפרק זמן קצר להכשיר אותם.

רון כץ: נשמע ארגון התנדבותי, פחות ותיק מהסוכנות היהודית, גם קיימים שבועיים וחצי, שכבר איתר מעל 6,000 בקהילה היהודית עובדי היי-טק, בלי קול קורא ובלי חברות שעובדות בשטח, ובלי כל מיני דברים כאלה.

רון כץ: אני כן מציע כבר לפני הסיכום, שתכיר את מריאן, שהוא יושב-ראש ארגון ההיי-טק הישראלי, הוא מכיר את החברות שמעסיקות את העובדים באוקראינה ובכל עולם.

רון כץ: אבל אם אתה מדבר על אוקראינה, אז על אוקראינה, יכול לתת לך נתונים כולל שם וטלפון של אותם אנשים, אתם יכולים לבדוק מי כן זכאי לעלות למדינת ישראל ומשם נעשה מסלול יותר קצר עם משרד הקליטה, עם משרד הפנים, עם כל המשרדים הרלבנטיים.

רון כץ: עם משרד הכלכלה שיידע להכשיר אותם עם שפה או כל דבר אחר.

רון כץ: אנחנו נהיה הרבה יותר ממוקדים.

רון כץ: יש פה הרבה מאוד רצון טוב, אבל הוא מפוזר ברוח להרבה מאוד כיוונים.

רון כץ: עכשיו אנחנו צריכים לכוון כוונות בשביל לעשות את זה כמה שיותר מהר וכמה שיותר טוב.

רון כץ: פה חשוב לי שתקשיב, כי אנחנו נתכנס לטובת העניין הזה.

רון כץ: נמצאת איתנו פה פרופ' רוזה אזהרי, נשיאת המכללה להנדסה בירושלים.

רון כץ: בבקשה, גברתי.

רוזה אזהרי: אני יושבת כאן כנציגת ור"מ – ועד ראשי המכללות.

רוזה אזהרי: אני רוצה להעלות לשולחן את הנושא של המכללות, כי כאן מדברים פה על אקדמיה, וכל הזמן מדברים על אוניברסיטאות.

רון כץ: אני דווקא מדבר על קורסים באון-ליין.

רוזה אזהרי: אנחנו מכללות.

רון כץ: הכול בסדר.

רון כץ: אנחנו מקבלים את כולם...

רוזה אזהרי: מכללות שמכשירות כיום קרוב ל-50% מכוח אדם שמגיע לשוק, לתעשייה וגם להיי-טק.

רוזה אזהרי: אני חושבת שכאשר מדברים על אקדמיה והכשרה - - -

רון כץ: המכללות הן חלק אינטגרלי.

רוזה אזהרי: אי-אפשר להתעלם מהתפקיד של המכללות, דבר, דרך אגב, שנעשה בתוכניות הקודמות.

רוזה אזהרי: אנחנו קיבלנו אפס שקלים בכל תוכניות עידוד כוח אדם להיי-טק עד עכשיו.

רוזה אזהרי: אני רוצה פשוט להעלות למודעות, כי אנשים לא מודעים לזה.

רוזה אזהרי: במיוחד אם אנחנו מדברים על אוכלוסיות שהן מהוות בעצם את המאגר הגדול של אנשים שבהם יש פוטנציאל לא ממומש להכשרה לתחום הזה של ההיי-טק.

רוזה אזהרי: מדברים על ערבים, חרדים, אנשים מהפריפריה.

רוזה אזהרי: אם אנחנו מסתכלים מי מגיע למכללות, אז רואים את האחוז הגדול של אנשים שמגיעים.

רון כץ: את בעצם אומרת שהמדינה לא מספיק מתייחסת לנושא של המכללות.

רוזה אזהרי: כאשר מדברים על עידוד, לומדים להיי-טק, מסתכלים בעיקר על האוניברסיטאות, ולא מודעים לתרומה המשמעותית שיש למכללות בתחום הזה, גם בפנייה לאוכלוסיות המיוחדות, אנשים עשירונים, תחתוניים מגיעים למכללות.

רוזה אזהרי: אחוז מאוד גדול הם דור ראשון להשכלה גבוהה במשפחה, והלימודים האלה מקפיצים, יש להם תרומה חברתית מאוד גדולה.

רוזה אזהרי: אם מדברים על תוכניות לחרדים, חרדיות, רוב החרדיות שיוצאות היום לשוק ההיי-טק הן בוגרות של מכללות, הן לא בוגרות של אוניברסיטאות.

רוזה אזהרי: יש כבר בסיס של ידע והכשרה מאוד רציני, והשמות מאוד משמעותיות של בוגרות, לפחות אני יודעת מהניסיון שלנו.

רוזה אזהרי: יש השמות מאוד משמעותיות של בוגרות בתעשייה, מקבלות חוות דעת יוצאות מן הכלל.

רון כץ: אתם עובדים מול משרד הכלכלה, רשות החדשנות.

רוזה אזהרי: אנחנו לא בדברים האלה.

רוזה אזהרי: יש לנו עבודה בנושא של הכשרות של סטודנטים ממזרח ירושלים, אחוז מאוד גדול של סטודנטים ערבים במכללות שעוברים הכשרה למקצועות ההיי-טק.

רוזה אזהרי: תוכניות מיוחדות לסטודנטים ממזרח ירושלים שיש אצלי במכללה למשל, כך שחייבים להתייחס לזה.

רוזה אזהרי: אנחנו חברים בפורומים כמו פורום מהנדסים ל-121 שמדברים על כל הנושאים שעלו פה – כל הנושא של כישורים שנדרשים על מנת לשלב בצורה מיידית את הבוגרים בתעשייה.

רוזה אזהרי: למכללות יש קשר הדוק עם התעשייה כבר מתחילת הדרך.

רון כץ: אני כבר מציע כסיכום ביניים שהמשרדים הרלבנטיים ואת תפגשו בשביל לראות איך משתפים פעולה בצורה רצינית יותר.

רון כץ: אין ספק שהמכללות – אני לא יודע אם זה 50% או כמה אחוז מההכשרות, זה אחוז גדול מאוד שאין ספק שחייב להיות קשר טוב יותר.

רון כץ: הם אומרים שהם לא מקבלים תקציבים, או שהם מרגישים שלא מקבלים התייחסות, אז צריך לקיים דיאלוג יותר קרוב, ואני אוודה שזה יקרה, ואנחנו נרצה לשמוע גם מה יצא מהדיאלוג הזה.

רון כץ: נמצאת איתנו בזום – נועה מגוגל.

נועה אלפנט לפלר: שלום לכולם, תודה רבה על זכות הדיבור, תודה על הדיון הזה.

נועה אלפנט לפלר: כשותפים, אני לא יודעת אם כל השותפים פה סביב השולחן ובזום יודעים.

נועה אלפנט לפלר: גוגל פועלת בנושא הזה יחד עם רבים כבר לא מעט שנים, אבל לאחרונה באמת יש לנו זכות לחיזוק גדול של המאמץ בתחום הזה בזכות הכרזה שהכרזנו לפני מספר שבועות על השקעה של 25 מיליון דולר לאורך חמש שנים הכשרה ושילוב בתעסוקה בהיי-טק של חרדים, ערבים, נשים ופריפריה, אותן אוכלוסיות שפה במוקד הדיון.

נועה אלפנט לפלר: עכשיו נמצאים בתהליכים של פיצוח הדרך הפנימית שבה נעבוד, ואני בטוחה שנמשיך לשתף פעולה עם עוד רבים מכם.

נועה אלפנט לפלר: מבחינתנו, זה יעד שכבר עכשיו אנחנו בו.

נועה אלפנט לפלר: חלק מהתוכניות עם רשות החדשנות שהוזכרו פה ועם הרבה שחקנים אחרים.

נועה אלפנט לפלר: מבחינתנו, נשמח לשיתופי פעולה, ואשמח להכיר.

נועה אלפנט לפלר: התוכנית שהוצגה קודם שהוא שילוב בתעסוקה של האוכלוסייה הערבית, אני לא מכירה אותה, אני אשמח ללמוד יותר ולהכיר יותר בהמשך.

נועה אלפנט לפלר: חשוב היה לי לשתף בזה.

נועה אלפנט לפלר: נקודה נוספת שבעיניי חשוב מאוד שכל תוכנית שבונים, וגם אנחנו רוצים לתת עליה את הדעת זה הנושא של הכשרות באנגלית של לימוד השפה האנגלית, ושפה אנגלית להיי-טק.

נועה אלפנט לפלר: אני חושבת שזה חסם שקוף שחייבים לתת לו מענה, ואנחנו לגמרי גם שם ונסתכל איך עושים את זה, כי זה מקצועות המעטפת, מקצועות הצמיחה, כל עבודה בהיי-טק, למעשה, דורשת גם ידע באנגלית, בעיניי הוא חשוב מאוד.

נועה אלפנט לפלר: נקודה אחרונה שאני רק רוצה לנצל את הבמה הזו, ולהגיד, שאם יש לכם ואתם מכירים עובדים שהגיעו עם ילדיהם מאוקראינה או מרוסיה, אנחנו מנסים לשלב כוחות עם חברות נוספות כדי לתת מענה גם לילדי העובדים האלה שעדיין לא משולבים במערכת החינוך, אבל ההורים שלהם כאן איתם והם בוודאי צריכים מענה במהלך היום-יום, אז גם על זה אני אשמח דרך הוועדה להיות בקשר עם מי שמכיר ויודע כדי לתת מענה ביחד.

נועה אלפנט לפלר: תודה.

רון כץ: נמצאת איתנו יפעת בכור, מנכ"לית עמותת יוניסטרים.

יפעת בכור: תודה רבה, חבר הכנסת רון כץ.

יפעת בכור: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות.

יפעת בכור: יוניסטרים עובדת עם 3,500 נערים ונערות בפריפריה החברתית, הגיאוגרפית של ישראל.

יפעת בכור: אנחנו מלמדים אותם.

יפעת בכור: אנחנו בונים איתם סטארט-אפים, והרעיון הוא לתת להם כלים להצלחה.

יפעת בכור: דבר אחד שלא הוזכר, זה לא משהו שאולי ייתן את הפתרון לשלוש השנים הקרובות, אבל זה כן ההשקעה בנוער.

יפעת בכור: אנחנו רואים איך הכלים האלה ומתן כלים עוזרת להם גם להסיר חסמים, וגם מעודדת אותם ללכת ללמוד את המקצועות שיובילו אותם להיי-טק.

יפעת בכור: כל הדבר השני, אנחנו עובדים כמובן עם כלל המגזרים.

יפעת בכור: אבל בכלל, בוא נדבר על פריפריה.

יפעת בכור: פריפריה היא באמת מקום צמיחה ענק עבור ההיי-טק הישראלי.

יפעת בכור: היום אנחנו רואים בקרב הבוגרים שלנו 56% הולכים למקצועות מדעים, הנדסה, עסקים, 16% כבר מועסקים בהיי-טק.

יפעת בכור: 98% מסיימים בגרות מלאה.

יפעת בכור: אז אנחנו רוצים לראות מה עוד אפשר לעשות בפריפריה באופן כללי.

יפעת בכור: הדבר האחרון שאני אזכיר, מה שנועה כבר ציינה, כל הנושא של האנגלית.

יפעת בכור: האנגלית היא לחלוטין חסם שמונע מהמון המון צעירים בכלל לחשוב שהם יכולים ללכת למקצועות, לאו דווקא טכנולוגי, גם שכירים בהיי-טק שאינם טכנולוגים.

יפעת בכור: אנחנו רוצים לקדם את הנושא הזה.

יפעת בכור: אנחנו מלמדים אנגלית, אבל כן לקחת את זה צעד הלאה, ואפילו בשילוב של היי-טק, כלומר, לתת לכל צעיר וכל נער ונערה בישראל את היכולת לקבל מנטור, מישהו שאפילו יעבוד איתו על אנגלית מדוברת כי זה בעצם הדבר העיקרי שחסר היום.

יפעת בכור: אגיד שקורים כבר דבירם יפים.

יפעת בכור: יש לנו שיתוף פעולה מדהים.

יפעת בכור: נמצא פה עמי עם רשות החדשנות במשרד החינוך, יש לנו תוכנית שנקראת סטארט-אפ נאו, שמתחילה כבר בכיתה ז' וח'.

יפעת בכור: אם אנחנו לא מדברים על החמש השנים הקרובות, אלא גם הלאה, אז להסתכל כן מה אפשר לעשות, להתחיל לזרוע את הזרעים כבר מוקדם יותר.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: גלעד כהן, יו"ר ארגון החברות הביטחון והסייבר בישראל.

גלעד כהן: תודה רבה על ההזדמנות להגיע וזה מקום מבורך.

גלעד כהן: איגוד חברות הביטחון והסייבר בישראל יש לו צרכים אחרים.

גלעד כהן: כשאומרים היי-טק, זה לא רק היי-טק מחשבים, וזה גם היי-טק טילים.

גלעד כהן: זה לא רק רפא"ל, ולא רק אלביט.

גלעד כהן: יש אלפי חברות ביטחוניות בישראל.

גלעד כהן: רק אצלנו ברשומות יש כ-1,200 חברים בתוך האיגוד.

גלעד כהן: דיבר פה חבר הכנסת מקלב, לגבי העולם החרדי.

גלעד כהן: יש המון אנשים שנכנסים גם מתוך העולם החרדי, אבל חסר ידע.

גלעד כהן: חסר ידע מקצועי, וכזה שנרכש בתוך הבית.

גלעד כהן: אנחנו מאוד רוצים לעודד את העניין הזה.

רון כץ: איפה צוברים את הידע הזה?

גלעד כהן: לדאבוני, יש היום את הצבא, והרבה חבר'ה החרדים לא הולכים לצבא, אז לא סוחבים את הידע הזה איתם.

גלעד כהן: אני יכול להגיד שלאו דווקא ב-8200.

רון כץ: צבא אני מכיר, זה ברור.

רון כץ: אבל מעבר לצבא?

אורי מקלב: מאיפה צריך לרכוש את הידע הזה, וכמה זמן, ומי אתה מכיר שעושה את זה?

גלעד כהן: היום אין המון מקומות שעושים את זה, שחברות ביטחוניות קטנות שמתמחות בפני עצמן, והן מכשירות את העובדים.

גלעד כהן: אני מכיר לא מעט אצלנו בחברות.

אורי מקלב: אני רק יודע ש-8,200 גייס בחודשים האחרונים עשרות נשים חרדיות עם פוטנציאל מאוד גבוה, ומאוד מרוצה ממה שהיה לו.

אורי מקלב: אני יודע שהוא בתוכנית לקלוט עוד מאות.

גלעד כהן: אכן, אתה צודק, אבל זה עדיין לא מספיק לצערנו.

אורי מקלב: בוודאי שזו טיפה מין הים.

גלעד כהן: זה עדיין לא מספיק.

גלעד כהן: הצבא, ולצערי, גם הגוף החרדי לא הולך.

גלעד כהן: יש מעט מאוד מקומות שבכלל מכשירות אנשים.

גלעד כהן: אני כן אומר משהו לשבחן של המכללות.

גלעד כהן: דווקא במכללות יש יותר מקצועות פתוחים, ויותר אנשים לתעשייה הביטחונית מגיעות מהמכללות מאשר מהאוניברסיטאות.

אורי מקלב: האם אתה מודע שיש גופים היום שנמצאים היום בשוק שהם בקשר עם החברות, הם בקשר עם הנשים החרדיות בחברה ובאוכלוסייה החרדית, הם אומרים שהם יכולים לתת את כל המענים.

אורי מקלב: הם רק צריכים תקציבים בעבור הציבור הזה.

אורי מקלב: הם עדיין צריכים את המצ'ינג הזה מהממשלה.

גלעד כהן: אין מצ'ינג בכלל.

גלעד כהן: הם רוצים להביא, ואמר פה חבר הכנסת, החברות הביטחוניות לא יכולות לספוג עובדים ממקומות שהם לא ישראלים.

גלעד כהן: למה?

גלעד כהן: כי רוב הביטחון של ישראל מושתת על סודיות וכו'.

גלעד כהן: אז יש לנו בעיה, ולכן, חרדים זה מצוין.

גלעד כהן: עובדים, עובדות חרדיות, פריפריה שלא עונים עליהם יותר מדיי.

גלעד כהן: יש הרבה חברות שכן הולכות לפריפריה כדי לספוג עובדים משם, וגם אז חסר עובדים כי אין הרבה מכללות, לצורך העניין בנגב.

גלעד כהן: זו בעיה דיי משמעותית במדינה, והרבה חברות ביטחוניות לצערי, לוקחות את הרגליים ופותחות סניפים בחו"ל.

רון כץ: גלעד, אבל גם כשפותחים סניפים בחו"ל, מישהו צריך להכשיר את העובדים האלה.

רון כץ: אם אי-אפשר לקבל את ההכשרה הזאת בארץ, או שקשה מאוד, איך מקבלים אותה בחו"ל?

גלעד כהן: בחו"ל יש דרכים אחרות איך להכשיר עובדים ביטחוניים.

רון כץ: אתה יודע לעשות הכשרה כזאת?

רון כץ: בוא נגיד עכשיו משרד הכלכלה רוצה להרים את הכפפה וליצור הכשרה כזו, אתה יודע ללמד איך מכשירים את זה?

גלעד כהן: בתוך האיגוד אנחנו לא מייצרים היום בית ללימוד, אבל אנחנו יכולים לבנות את זה.

רון כץ: אז זרוע העבודה יושב ממש לידך.

רון כץ: זה נושא מאוד מעניין, וגם נושא שאפשר ליזום בו דברים חשובים וטובים.

רון כץ: דברו ביניכם.

גלעד כהן: אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה של עובדים, כי יש חוסר משווע בעובדים בתחום הביטחוני.

רון כץ: גם רשות החדשנות רוצים להרים את הכפפה, וגם זרוע העבודה.

רון כץ: תשבו ביניכם, ואני אבדוק מה התקדם, אני חושב שדווקא מהסיכומים האלה יכולים לצאת דברים טובים וגדולים.

אורי מקלב: אתם הייתם ראשונים צריכים להגיע לאוכלוסייה החרדית בגלל מגבלות שיש לכם ולא נרחיב גם של עובדי חוץ וגם של עוד חברות.

אורי מקלב: לא, זה לא קשה.

רון כץ: נמצא איתנו איתי טלמור בזום.

רון כץ: בבקשה.

איתי טלמור: תודה לכולם על ההזמנה וזכות הדיבור.

איתי טלמור: אני נציג לשכת רואי חשבון, יושב-ראש ועדת מחשוב.

איתי טלמור: המקצוע שלנו בשנים האחרונות הופך להיות יותר ויותר טכנולוגי.

איתי טלמור: עבודה בסביבה של מערכות מידע, ומין הסתם הצורך העולה וגובר באנשים מיומנים.

איתי טלמור: מין הסתם רואי חשבון שמבינים פיננסים, שמבינים תהליכים עסקיים לדעת לעבוד בסביבה הזאת, לתת את התובנות, ולתת את הערך גם כרואי חשבון מבקרים של חברות ציבוריות בישראל, וגם בתור יועצים שלא פעם נותנים שירותים נלווים לאותן חברות.

איתי טלמור: הצורך שלנו זה דבר שאנחנו לוקחים והולכים לקדם אצלנו בלשכה, בענף שלנו.

איתי טלמור: הקידמה, הענקת הידע לטובת החברים, לטובת ציבור רואי החשבון, שיהיו להם כלים יותר טובים איך להתמודד עם הבעיות שקיימות היום בעולם העסקים.

איתי טלמור: שמעתי הרבה אנשים שדיברו פה והציגו מגוון רחב של תוכניות, לראות כיצד אנחנו נוכל להשתלב כלשכה, ולשלב את החברים ואת המשרדים שעוסקים בתחומים הרלבנטיים, יש לנו מייעוץ מערכות מידע, ניתוחי נתונים, סייבר, בדיקות של חולשות עסקיות וכן הלאה.

איתי טלמור: אגב, כחלק מהוראות רגולציה שקיימים בתחום שהמשרדים נמצאים שם, על מנת שלאותם רואי חשבון שבאים ועושים את אותה עבודה בחברות, יעשו את העבודה בצורה הרבה יותר טובה.

איתי טלמור: נרצה לראות איך אנחנו נשתלב גם אנחנו ולעמוד בתבחינים לטובת המענקים שיש.

אורי מקלב: דרך אגב, ידוע לך על פוטנציאל שיש באוכלוסייה החרדית בנושא הוראת חשבון?

אורי מקלב: אתה יודע כמה מסיימות רואות חשבון עם כל הקשיים?

רון כץ: הוא מתעסק בתחום של המחשב ושל הטכנולוגיה.

אורי מקלב: יש אפשרות לשלב מאוד.

אורי מקלב: הן לומדות באותו מסלול.

רון כץ: אנחנו נקיים דיון מיוחד לאוכלוסייה החרדית.

רון כץ: זה משהו שאני רוצה לעשות.

אורי מקלב: מאות בנות, או עשרות ודאי שמסיימות כל שנה ראיית חשבון.

איתי טלמור: אתייחס בנוגע לנושא הזה.

איתי טלמור: רוב רואי החשבון בישראל הן בעצם נשים, ולא מעט בחברה החרדית.

איתי טלמור: יש יותר ויותר שילוב כרגע בשנה האחרונה של אוכלוסייה מהחברה החרדית.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אני מאמין ששמעו פה את הבשורה וישמחו לשתף פעולה עם לשכת רואי החשבון.

רון כץ: נמצא איתנו יניב פרץ משרות התעסוקה.

יניב פרץ: אני ראש אגף מעסיקים בשרות התעסוקה.

יניב פרץ: אדוני היושב-ראש, תודה על זכות הדיבור, וכן על הדיון החשוב הזה בוועדה.

יניב פרץ: אני רציתי רק להתייחס לשני נקודות קצרות מאוד שקשורות לענף היי-טק.

יניב פרץ: שרות התעסוקה מקיים שיתופי פעולה הדוקים עם כלל משרדי הממשלה, רשות החדשנות, רשות ההשקעות, משרד הכלכלה וזרוע העבודה.

יניב פרץ: בשבוע שחלף קיימנו יריד תעסוקה וירטואלי עבור 30 חברות מענף היי-טק בשיתוף עם התאחדות התעשיינים.

יניב פרץ: לקחו בו חלק למעלה מ-1,000 דורשי עבודה שאנחנו דיבררנו אליהם.

יניב פרץ: ג'וניורים, הנדסאים ומהנדסים.

יניב פרץ: היה יריד תעסוקה מאוד מוצלח.

יניב פרץ: אני מקווה שבטווח הקצר אנחנו נוכל לראות את הפרות שלו.

יניב פרץ: פרויקט נוסף שאנחנו מקיימים עם קרן רש"י בפריפריה צפון ודרום.

יניב פרץ: זה פרויקט ייעודי שהמטרה שלו העיקרית היא הנגשת התעסוקה לדורשי עבודה פוטנציאליים גם עבור מעסיקים מענף ההיי-טק.

יניב פרץ: אנחנו נכנסנו לעניין הזה ביתר שאת.

יניב פרץ: לאחרונה, אנחנו מסייעים לכל מיני חברות שמקבלים עידוד השקעות מרשות ההשקעות במסלולים 4/20 וכיוצא בזה.

יניב פרץ: אנחנו דואגים לשדך להם את דורשי העבודה המתאימים.

יניב פרץ: אנחנו רואים בכך חשיבות מאוד גדולה.

יניב פרץ: יש לנו לא מעט הצלחות גם בשדרות, גם בנתיבות, גם באופקים וירוחם של מיזמים משותפים שאנחנו מקיימים עם קרן רש"י שיש לה בעצם התמחות במרחב הלוקלי.

יניב פרץ: אנחנו מתחברים לראשי הרשויות, ואנחנו בעצם יוצרים שולחן עגול משותף שבו אנחנו מביאים את ההון האנושי, את המשאב האנושי, ויש לא מעט הצלחות גם בענף ההיי-טק.

יניב פרץ: תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: יישר כוח גדול.

רון כץ: כנס דיגיטלי זו בשורה אמיתית, ואתם צריכים להמשיך עם זה כמה שיותר.

רון כץ: אם תצטרכו את העזרה שלנו, אנחנו כמובן נשמח.

רון כץ: לגבי שיתופי פעולה, אני שומע על שיתופי פעולה אבל הם מאוד נקודתיים.

רון כץ: כל מי שיושב סביב השולחן הזה, בסופו של דבר יושב עם מטרה אחת – הרצון שלנו והאינטרס הגדול ביותר שלנו, זה לראות איך אנחנו מרימים פה את שיתופי הפעולה הללו.

רון כץ: רגע לפני שאני אעבור לאוקראינה, והצטרף אלינו גם סגן שר החוץ, אנחנו נשמע את פרופ' עוזי וישנה, דיקן הפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת בר-אילן.

רון כץ: פרופ' עוזי וישנה, בזום.

רון כץ: בבקשה.

עוזי וישנה: שלום, תודה רבה.

עוזי וישנה: הדיון בינתיים עוסק בעיקר בהכשרות והשלמות וכל מיני קיצורי דרך, דברים שנמצאים בפריפריה של ליבת המקצוע של ההיי-טק.

עוזי וישנה: כל מיני דרכים להגביר את מספר הבוגרים שבאמת מוכשרים לעסוק בהיי-טק.

עוזי וישנה: התעשייה לא מבוססת על מספרים.

עוזי וישנה: בהודו מכשירים מדי שנה כחצי מיליון מהנדסים.

עוזי וישנה: אם אנחנו נצליח להכשיר הרבה מאוד מהנדסים, אבל אם הם לא יהיו טובים, לא נשב בקרון הראשון בקטר הזה, אז כל הענף הזה לא ימלא את התפקיד שלו גם מבחינה כלכלית.

עוזי וישנה: המסר הוא שאין קיצורי דרך.

עוזי וישנה: אם רוצים עובדי היי-טק טובים שמסוגלים להשתלב בתחומים משמעותיים, להמציא, להוביל, להגיע לתפוקות, למשכורות גבוהות, הם צריכים הכשרה יסודית ועמוקה.

עוזי וישנה: אני מבין את המציאות של מחסור בעובדים, ואני לא רוצה לרפות את הידיים של אף אחד, אבל יש מסלולי הכשרה שלא כל כך מצליחים.

עוזי וישנה: במצגת של משרד העבודה, בה נציגת המשרד דיברה על הכשרה של בערך 250 עד 500 שעות, זה סדר גודל של חצי שנה, שנה אקדמית.

עוזי וישנה: לפי המצגת, בסופו של התהליך הזה, 53% מהמוכשרים מרוויחים מעל השכר החציוני במשק.

עוזי וישנה: אני אצא לרחוב ואתפוס אנשים באקראי, 50% מהם מרוויחים מעל השכר הממוצע במשק.

עוזי וישנה: ההצלחה פה היא של 3% בסך הכול.

עוזי וישנה: זה מסלול שנכשל, והוא לא מצליח, מכיוון שהוא מנסה להשיג מטרה מאוד - - -

רון כץ: אני מבין את העמדה שלך, ומאיפה שאתה מגיע, וזו עמדה של אקדמיה, והיא בסדר גמור.

רון כץ: מצד צריך להבין שההכשרה למסלולי היי-טק היא לא רק למסלול ספציפי אחד.

רון כץ: ההיי-טק הוא רחב, יש שם הרבה מאוד מקצועות משיווק ומנהלי מוצר, והרבה מאוד דברים.

רון כץ: אף אחד לא חושב שהוא הולך להכשיר עכשיו תכניתן סייבר ב-500 שעות.

רון כץ: עם זאת, דווקא אני מתחבר למה שאתה אומר, ואני רוצה לראות את הכדור בחזרה אליך.

רון כץ: תראו איך אתם יכולים להרחיב את השורות.

רון כץ: איך אתם יכולים לפתוח מחזורים גדולים יותר.

רון כץ: אנחנו נדע לעזור בזה.

רון כץ: אבל ככל שהמיונים יהיו קפדניים יותר, אנחנו נהיה בראשונים בקטר, זה נכון, אבל הקטר הזה יהיה קטר קטן, ואנחנו רוצים שהקטר הזה יהיה קטר גדול ויילך קדימה.

עוזי וישנה: בסדר.

עוזי וישנה: בדיוק על זה אני רוצה לדבר.

עוזי וישנה: אני רוצה לספר סיפור קצר.

עוזי וישנה: במקרה ממש יום לפני הישיבה הקודמת, הזדמן לי לפתוח את האירוע השנתי של הנבחרת הלאומית לאולימפיאדה למדעי המחשב.

עוזי וישנה: השנה אוניברסיטת בר-אילן מרכזת את הפעילות שלה.

עוזי וישנה: בנבחרת יש 50 תלמידים, נבחרו אחרי כמה שלבי סינון, בערך 3,000 תלמידים שנבחנו בבתי הספר בשלב א' של המקצוע.

עוזי וישנה: זאת אומרת, אנחנו שלפנו 2% מתוך המצטיינים ביותר שנבחנו במדעי המחשב, אלו היו הליבה של הנבחרת.

עוזי וישנה: אבל 3,000 התלמידים האלה הם בעצמם בערך 2% מגודל המחזור כולו שזה באזור ה-150 אלף.

עוזי וישנה: זאת אומרת, שמתוך כלל תלמידי כיתות י' נאמר, 98% בכלל לא הגיעו להיבחן בשלב א' של הסינון לנבחרת, בגלל שהם לא למדו מדעי מחשב אולי.

עוזי וישנה: זאת אומרת, הנטל פה אומנם הוא על האוניברסיטאות להוביל את התהליך הזה.

עוזי וישנה: אבל אנחנו יושבים על הצנרת שמשרד החינוך מטפל בה.

עוזי וישנה: וגם אם לא כולם רוצים ללמוד מדעי המחשב, צריך להכיר ולכבד את השרות הזה, יש בעיה של נגישות בפריפריה הגיאוגרפית, בפריפריה החברתית, בפריפריה הדתית בבתי ספר קטנים.

עוזי וישנה: שם משרד החינוך יכול לפעול כמו שהצליחו להכפיל את מספר תלמידי חמש יחידות מתמטיקה, וזה דיי הצליח, ויעשו את זה בלי להוריד את רמת הבחינות – בסופו של דבר זה הבסיס.

עוזי וישנה: המשימה שלנו היא לתת חינוך מדעי טכנולוגי למאסות בבתי הספר התיכוניים כדי שיוכלו ללמוד לימודים אקדמיים במדעי המחשב, בהנדסה, בשאר המדעים המדויקים.

עוזי וישנה: בסופו של דבר, אין קיצורי דרך.

רון כץ: אנחנו איתך.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: ברשות

רון כץ: כם, אני רוצה לסכם את הנושא הראשון של הדיון שבעצם עסק בהמשך הדיון הקודם של הכשרות בהיי-טק.

רון כץ: אני כן שמח לראות שהחיבור בין הגופים שעוסקים בנושא הופך ונהיה טבעי יותר.

רון כץ: הוא עדיין לא מספיק טוב.

רון כץ: אנחנו יושבים פה ואנחנו שומעים שגוף אחד מתחבר לרשות החדשנות, והגוף השני לא מתחבר לזרוע העבודה.

רון כץ: והגוף שמתחבר לזרוע העבודה, לא מתחבר למקום אחר שהמדינה עוסקת בו.

רון כץ: ואיפה שדווקא יש לנו הצלחות, משרד האוצר לא מתקצב מספיק.

רון כץ: אז אני כן אבקש, לקבל בתוך חודשיים התייחסות בכתב לגבי התוכניות והתקציבים שכל משרד מתכוון להקצות בנושא הזה.

רון כץ: במידה ויש לנו משרדים שחושבים שיש להם תקצוב חסר, תבואו ותציינו את זה גם.

רון כץ: משרד האוצר ייתן מענה בנושא הזה גם, בייחוד שיש לנו נתונים של 90% הצלחה, או אחוז מאוד גדול מהתוכניות האלה שעובדות – פריפריה ומה שדיברנו עליהם קודם.

רון כץ: לצרכי החברה החרדית – אני רוצה להבין מה אנחנו עושים ספציפית לחברה החרדית.

רון כץ: אם יש לנו אחוזי הצלחה מטאורים בחברות מקבילות ודומות מבחינת אורח החיים, אין סיבה שאנחנו לא נצליח גם בחברה החרדית.

רון כץ: אנחנו נדאג לקבל את הנתונים האלה, ואם תהיה בעיה אנחנו נדאג גם לטפל בה.

אורי מקלב: אני אבקש ממך.

אורי מקלב: מכיוון שלא הספקת להעלות על הקו אותם גופים שמתעסקים עם זה, תבקש מהם שישלחו לוועדה – ונשמע אם הם בכלל בתוך העניין הזה.

אורי מקלב: 25 מיליון לחברה החרדית - - - וכשנגיע למעשה, בואו ונראה מה עשיתם בשנה שעברה, והוועדה תעביר את זה להתייחסות לרשות החדשנות.

רון כץ: זה בדיוק מה שאנחנו הולכים לעשות.

רון כץ: הכוונה שלנו היא מאוד ברורה.

רון כץ: המטרה של הוועדה הזו היא להיות עזר לכל המשרדים פה.

רון כץ: אנחנו רוצים לעזור לכם לעבוד טוב יותר ביחד.

רון כץ: לרכז כוח לכוון למטרות הרציניות והטובות שבגללן, בזכותן אנחנו פה.

רון כץ: והמטרה שלנו היא אחת – שבמדינת ישראל נגדיל את כוח העבודה בהיי-טק.

רון כץ: לא צריך לחזור על כל המנטרה הקודמת – מיליון עובדים בהיי-טק מה המשמעות שלהם למשק הישראלי.

רון כץ: אנחנו כולנו מבינים את זה.

רון כץ: המטרה היא ברורה.

רון כץ: זו מדיניות ממשלה, ואנחנו פה בוועדה הזו נדאג ליישם אותה.

רון כץ: אני כן רוצה לומר מילה טובה למנכ"לית משרד החדשנות והטכנולוגיה שצועדת איתנו יד ביד, ובאמת מיישמת מהר את הדברים.

רון כץ: לשרת הכלכלה שהיא שותפה אמיתית ונכונה שלנו בוועדה הזאת.

רון כץ: רק שלשום קיימנו פגישה עם מנכ"ל גוגל, ואנחנו עושים פגישות תדירות בנושא הזה גם מעבר לוועדה על מנת לעמוד ביעד הזה.

רון כץ: הצבנו יעד לעצמנו, זה יעד שאפתני, אבל זה יעד שאנחנו נעמוד בו.

רון כץ: אני כבר אומר לכם, לא יהיה מצב כזה שאנחנו לא נעמוד ביעד הזה בתקופה הקרובה.

רון כץ: הוועדה הזאת תפתח כל פעם את הדיונים שלה בסטטוס מעקב, תוכניות ביצוע ותקציב.

רון כץ: אז אני גם אומר למשרד האוצר שיהיו קשובים לנושא הזה.

רון כץ: לא יהיה מצב עוד פעם שאנחנו נדבר על תוכנית טובה, ויגידו שלא יהיה בה תקציב.

רון כץ: זה לא משהו שאמור לקרות ויקרה גם באורך החיים של הוועדה הזו.

רון כץ: זו ועדה דינמית שעובדת מהר, וגם תדע לעשות את השינויים ואת ההתאמות בצורה הטובה ביותר.

רון כץ: אני רוצה להודות גם למדען הראשי שנמצא איתנו פה, ובאמת לוקח חלק פעיל בנושא הזה.

רון כץ: אני כן מבקש מכל מי שנמצא פה, לקיים שולחנות עגולים.

רון כץ: אין שום סיבה שכל משרד יעבוד בצורה עצמאית בלי לדבר עם המשרדים המקבילים שעושים בדיוק את אותה עבודה.

רון כץ: בסופו של דבר, זה אותם אנשים עם אותן תוכניות שאנחנו משקיעים עליהן את אותם משאבים.

רון כץ: תארו לעצמכם מה היה קורה אם היינו מרכזים את המשאבים האלה לתוכנית אחת שדדי כן מוביל, ואני מקווה שתצא לפועל במהרה.

רון כץ: אבל תארו לעצמכם את המשאבים האדירים האלה שירוכזו לטובת מטרה אחת.

רון כץ: אנחנו נהיה במקום שאנחנו רוצים להיות בו הרבה יותר מהר והקרדיט הוא יהיה של כולם.

רון כץ: אז אני כן רוצה לומר לכם תודה רבה על ההתגייסות ועל העזרה ועל הנכונות של כן להציג את התוכניות האלה לפועל.

רון כץ: אנחנו רואים שמדיון לדיון באמת יש התקדמות אדירה, ועל זה יישר כוח גדול.

רון כץ: אנחנו עושים סוויץ', ועוברים למצב באוקראינה.

רון כץ: לעובדי ההיי-טק באוקראינה, ליהודים שבאוקראינה.

רון כץ: אני רוצה לפתוח עם סגן שר החוץ שנמצא איתנו וחי את הנושא.

רון כץ: עידן, בכבוד.

רון כץ: לאחר מכן, תשמע את הארגונים, הסוכנות היהודית.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ראשית, אני רוצה לחזק את ידיך על הנושא החשוב הזה, ועל הדיון החשוב הזה שהוא קרוב לליבי.

עידן רול: לפני שאני אתייחס קצת למה שקורב ביוזמות שונות של ארגונים בחוץ, וגם מול המצב מול אוקראינה, אני רוצה להוסיף מהרקע האישי שלי, גם כמישהו שעסק בעולמות היי-טק, וגם כמישהו שעסק בזה בכנסת.

עידן רול: אני לא חושב שהמדד הוא בהכרח אם הגעת למשכורת חציונית או לא.

עידן רול: אני גם ישבתי בעצמי עם ור"ה.

עידן רול: ור"ה מאוד נחושים לשמור על ההכשרות הרגילות של ארבע שנות לימוד, וזה בסדר, וזה ראוי וזה טוב.

עידן רול: זה לא מספק את הסחורה בכל מה שנוגע להכשרות גדולות יותר.

עידן רול: זאת אומרת, ור"ה קודם לא רוצים לפתוח את שערי האוניברסיטאות וההשכלה הגבוהה לקורסים מקצועיים, אז אני חושב שהקפסיטי שמציעים לנו בשוק ההיי-טק הוא מוגבל, וזה צריך להיאמר, וזה יפה וזה חשוב, אבל זה לא מטפל פה בשום בעיה שנידונה.

עידן רול: הם ימשיכו ללמד, וזה טוב, וזה אולי יביא אנשים לרמה מסוימת של מקצועיות, אבל בסוף עולם ההיי-טק הוא מאוד מרובד, ויש בסופו של דבר, מתכנתים זוטרים, ולזה טוב גם חצי שנה, יש גם קורסים קצרים יותר.

עידן רול: כמישהו שעבד בחברה בינלאומית להכשרות לסייבר, אני יכול להגיד לכם שהמחסור העולמי בשוק הסייבר הוא מטורף לחלוטין.

עידן רול: באמת.

עידן רול: ויש קורסים מעולים בעולם של גופים פרטיים לעשות הכשרות של שלושה חודשים וחצי שנה, וזה עונה על הציפיות.

עידן רול: המאמץ אכן צריך להיות משולב.

אורי מקלב: הכשרה לסייבר לנשים חרדיות, הממשלה עצמה לא קלטה אותן בגלל שהן חסרי ניסיון.

אורי מקלב: לא רק הכשרה, ההשמה היא פה חלק קריטי בתוך כל הפרויקטים האלה.

אורי מקלב: אתה בא מהעולם הזה.

אורי מקלב: הממשלה השקיעה בהכשרות, והיא עצמה שהיא צריכה את זה לא קלטה אותן.

עידן רול: אני לא יודע לדבר על זה.

עידן רול: אני לא במשרד הכלכלה.

עידן רול: אני יכול להגיד לכם מהניסיון האישי שלי שעסקתי שנים בגיוס חרדים לתחום היי-טק, וגם עבדתי בחברות היי-טק, שעד היום מספר נשים חרדיות עצום, וראיתי את השילוב שלהן ברמה המקצועית והאינטגרציה שלהן ברמת החברה, וראיתי הצלחות אדירות.

עידן רול: אני מכיר את זה מקרוב לפחות חמש, שש שנים מחיי עסקתי בזה.

עידן רול: יש הרבה מה לעשות.

איתי לבנון: זה בדיוק השקף הזה מה ששניכם מדברים.

איתי לבנון: אתם רואים פה דוגמה של נשים חרדיות ששולבו, וזה עולה בדיוק למה ששניכם אמרתם.

רון כץ: חברים, יש סדר לדיון הזה, וכאשר סגן השר מדבר, אף אחד לא להפריע לו יותר.

רון כץ: תודה.

עידן רול: בכל מקרה, אני חושב שהפתרון הוא לצד העבודה הטובה שעושים בזרוע העבודה, אני חושב שאין מנוס כמו בתחומים אחרים מלעשות on the job training.

עידן רול: ויש כבר פיילוטים שרצים מאוד יפה, אבל לא מספיק גדול בחברות כמו פיליפס, וחברות רב-לאומיות אחרות.

עידן רול: בסוף, לצד המאמצים הממשלתיים חייבים למצוא את מנגנון התגמול שיאפשר השמה מראש וההכשרה צריכה להיות קצרה.

עידן רול: היום חברות היי-טק יש להן כסף.

עידן רול: הן יכולות להרים את האופרציה הזאת, ויש להן את האינטרס להרים את האופרציה הזאת.

עידן רול: אנחנו הממשלה לא נפעל אף פעם מספיק מהר כדי לענות על הצורך.

עידן רול: מה שמוביל אותי למצב באוקראינה.

עידן רול: המצב באוקראינה, ואני שם שנייה את כל סוגי המדיניות בצד שכבודה במקומה מונח, ואני רוצה לדבר על היי-טק, מראה לנו עד כמה אנחנו צריכים לנסות ולבסס תעשיית היי-טק מקומית, יציבה שמתבססת על הון אנושי מקומי.

עידן רול: בסופו של דבר, השבריריות של הזירה הבינלאומית מראה לנו שגם שוק ההיי-טק יכול לספוג מכה ברמת הביצוע שלו וברמת תוכניות העבודה השנתיות.

עידן רול: אין מנוס מלומר שיקר יותר להעסיק עובדים בארץ, ושחסרים עובדים בארץ.

עידן רול: אבל ככל שנדחה את הבעיה הזו ונסתמך על פתרונות חיצוניים זה לא יעבוד.

עידן רול: לשמחתי, יש עכשיו כמה מאמצים יפים, ושוק ההיי-טק מחלחל גם לזירת החוץ.

עידן רול: גם הסוכנות היהודית, גם מסע וגם תגלית, התחילו למעשה לעשות תוכניות שמביאות לכאן אנשי היי-טק.

עידן רול: אני יכול להגיד לכם שסוכנות היום זה עדיין בגדר המאות, אבל רואים את המאמצים והמאמצים האלה מוצלחים.

עידן רול: אני נפגשתי עם כל הגורמים האלה, ומנסים מראש כשמדברים על עלייה, מנסים כבר לראות מי אנשי היי-טק ומראש כבר למצוא להם פה מסלולים ועבודה.

עידן רול: אנחנו צופים גל עלייה גדול, ככל הנראה עשרות אלפים.

עידן רול: אני חושב שיש פה פוטנציאל משמעותי עבור ההיי-טק, לבטח נעלה מרמת המאות לרמה גדולה יותר.

עידן רול: אני חושב שצריך כל הזמן לחשוב על איך לוקחים אנשים מעבודות בתחום ההיי-טק שהן לא פיתוחיות ונותנים להן את הבוסט.

עידן רול: איך לוקחים אנשים ומקפיצים אותם לרמה של פיתוח מסוג מסוים.

עידן רול: אבל שוב אומר, ככל שנלמד את הדברים ברמת הממשלה, השפות מתחלפות מהר יותר.

עידן רול: אנחנו צריכים לדעת שהשוק הפרטי זז מהר יותר.

עידן רול: צריך לראות איך אנחנו מתמרצים אותו לעשות הכשרות, ולא לנסות להחזיק את כל ההכשרות אצלנו.

עידן רול: תודה.

רון כץ: תודה רבה לחברי סגן שר החוץ.

רון כץ: עידן, כדאי שתשמע.

רון כץ: נמצאות איתנו תמר וסופיה שהן הקימו יוזמה חברתית מדהימה.

רון כץ: בבקשה, הן יספרו.

סופיה טופולב לוז: אני עולה חדשה שעובדת בהיי-טק.

סופיה טופולב לוז: הגעתי מברית-המועצות.

סופיה טופולב לוז: בגיל 20 התחלתי קריירה ברוסיה, וגרתי שם שבע שנים עד שהגעתי לישראל.

סופיה טופולב לוז: כל אלו בזמנים רגילים.

סופיה טופולב לוז: כמו שכולם פה יודעים, אלו לא זנים רגילים.

סופיה טופולב לוז: אני מאמינה שיש לנו בתור מגזר עסקי את האחריות והכוח להשפיע היום על הקליטה של אלפי עולים ועולות.

סופיה טופולב לוז: אני שמחה לספר על פתרון קונקרטי שיצא לפועל לפני שבועיים שהיי-טק נרתם גם ליוזמה שלנו.

סופיה טופולב לוז: לפני 14 יום, אני וצוות מתנדבות ומתנדבים הקמנו את סטארט אף ניישן, פרויקט ללא מטרת רווח שנותן דרך ישירה ומהירה לאנשים נמלטים למצוא את הקריירה שלהם בישראל בהיי-טק הישראלי.

סופיה טופולב לוז: יש לנו קהילה למעלה מ-6,000 מאוקראינה, רוסיה והאזור.

סופיה טופולב לוז: אנשים שחושבים על ישראל, בדרך לישראל, והרבה מהם כבר בישראל.

סופיה טופולב לוז: מאז שהקמנו, כבר 200 חברות סטארט-אפ, ארגונים וחברות הצטרפו אלינו מחברות ציבוריות עם מאות משרות פנויות.

סופיה טופולב לוז: אנחנו עובדים עם חברות שאתם בטח מכירים - - - היום אנחנו עסוקות בהתאמה והחיבור בין קורות חיים והכשרה של המועמדים.

סופיה טופולב לוז: אנחנו שולחים קורות חיים.

סופיה טופולב לוז: יש מספר דרכים שאנחנו משווקים את המידע בין הצדדים שאפקטיביים ופועלים עכשיו.

סופיה טופולב לוז: חשוב לי להגיד שהתחלתי פה בישראל כעולה חדשה, לא היה תמיד פשוט להגיש חלק.

סופיה טופולב לוז: אבל היום מעולם לא הייתי גאה יותר להשתייך למקום, למדינה, להיות חלק מהקהילה הזו.

סופיה טופולב לוז: יחד נקבל את פני העולים לישראל, ובואו נעבוד ביחד.

סופיה טופולב לוז: אז תדברו איתנו.

סופיה טופולב לוז: תודה.

רון כץ: תודה רבה סופיה.

רון כץ: מדהים.

תמר אברמסון: כבוד היושב-ראש, הוועדה הזאת התכנסה כדי לחשוב על דרכים להכשרת עובדים מרוסיה ואוקראינה, ושילובם בהיי-טק הישראלי.

תמר אברמסון: כפי ששמעתם מסופיה, תעשיית ההיי-טק מורכבת מאזרחים אכפתיים שרוצים לקחת את האחריות הזאת ויודעים לעבוד בקצב מהיר.

תמר אברמסון: יש בתעשייה הזאת מסלולי הכשרה מעולים, והם זקוקים לתמיכה מהממשלה, להכווין אליהם עולים ועולות.

תמר אברמסון: אנחנו מבקשות מסלול ירוק.

תמר אברמסון: מסלול ירוק שחותך הביורוקרטיה בכניסה לארץ עם האוכלוסייה הזאת, מהירות זה שם המשחק.

תמר אברמסון: חשוב לנו לזכור שזה טאלנט מבוקש ברחבי העולם, קל להם לעבוד מכל מקום, הם רק צריכים מחשב ואינטרנט, והם יילכו למקום שמציע להם את זה בצורה המהירה והקלה ביותר, ואין לנו זמן לחכות לזה.

תמר אברמסון: כמו-כן, מסלול ירוק סיוע וגיבוי בתוכניות הכשרה קיימות, בעיקר בלימודי האנגלית מותאמת להיי-טק, וקורסי תכנות.

תמר אברמסון: בואו נביא אותם לארץ מהר, לטפל בעלייה שלהם כאן ולא שם, ובהכשרה שלהם כאן ובקליטה שלהם כאן, הקהילה שלנו נועדה כדי לעזור להם בנחיתה הרכה הזאת ובלקבל אותם.

תמר אברמסון: זאת הזדמנות מבחינתנו, וגם מבחינת כל היושבים כאן.

תמר אברמסון: אנחנו מאמינות שקהילות ההיי-טק נכונה לה, ואנחנו רוצים את האחריות הזאת.

תמר אברמסון: רק תבואו והראנו את זה.

תמר אברמסון: אנחנו נשמח לעבוד ביחד, אבל אנחנו מרגישים שממש זאת השעה ואנחנו רוצים לקדם את זה מהר.

תמר אברמסון: תודה.

רון כץ: תודה.

רון כץ: תודה לכם על האכפתיות ועל ההתגייסות, זה באמת לא דבר מובן מאליו.

רון כץ: וכל מי שנמצא בחדר הזה אני בטוח שירצה לקחת חלק בפרויקט מבורך כזה.

רון כץ: נמצא איתנו ברוך שמעון, ממונה על התעסוקה במשרד העלייה והקליטה.

רון כץ: שמעת את הדברים.

רון כץ: סגן שר החוץ, תודה רבה.

ברוך שמעון: תודה, כבוד היושב-ראש, משרד העלייה והקליטה עוסקים רק בעולם ובתושבים חוזרים.

ברוך שמעון: בתוכניות בתחום ההיי-טק שזה הנושא הנדון, נותנים לעולים הכשרות מקצועיות פר משתתף באמצעות וואצ'רים.

ברוך שמעון: בשנה האחרונה באמצעות הוואצ'רים, הצלחנו גם לעשות הכשרה וגם לעשות השמה ל-300 עולים.

ברוך שמעון: כמו גם יש לנו מרכז תעסוקה שפועל להשמה של עולים – לקחנו שתי חברות זכייניות גדולות שעושים לנו השמות לעולם גם במגוון הנוסף של התעסוקה, אבל גם בתחום ההיי-טק.

ברוך שמעון: בשנה האחרונה הצליחו לשים במקומות עבודה כ-500 אנשים במקומות עבודה בתחום היי-טק.

רון כץ: מה אתה אומר לגבי היוזמה הזאת?

רון כץ: העמותה היא כבר מביאה.

רון כץ: הם יודעים על עובדים – כולם עובדים יהודים?

תמר אברמסון: הרוב בדרך לישראל, או בתהליכים של קבלת אישור.

רון כץ: כולם בעלי זכות שיבה.

תמר אברמסון: הרוב.

רון כץ: הרוב.

רון כץ: או.קיי.

רון כץ: יש להם רוב הגדול של בעלי זכות שיבה.

רון כץ: כולם אנחנו יודעים שהם כבר עובדי היי-טק.

רון כץ: לא צריך להכשיר אותם, לא צריך לתת כלום, רק צריך להביא אותם לארץ.

רון כץ: אתם, בתור משרד הקליטה, יודעים לעשות את החיבור המהיר הזה בשביל לשחרר את החסמים בשביל להביא אותם יותר מהר?

ברוך שמעון: אנחנו עובדים עם הסוכנות היהודית כמו ששמעון ציין.

ברוך שמעון: עשינו כבר כמה תוכניות במהלך השנים האחרונות של עלייה גם משם.

רון כץ: אני לא רוצה תוכניות.

רון כץ: יש 6,000 עולים שרוצים לעלות למדינת ישראל.

רון כץ: כל הסוכנות היהודית מצאה 600 והם עובדים על זה כבר חודש.

רון כץ: הם בשבועיים מצאו 6,000.

רון כץ: איך אנחנו פותרים להם את הביורוקרטיה – זו המטרה שלנו בסופו של דבר.

רון כץ: בוא נראה איך אנחנו מתחברים אליהם כשהם עושים את הכול בהתנדבות ואנחנו פותרים להם את זה.

ברוך שמעון: כבוד היושב-ראש, קודם כל עולים שמגיעים לארץ, הם צריכים תהליך קליטה ראשוני.

רון כץ: לפני שהם מגיעים לארץ, איך הם מעבירים לך את השמות שלהם, את המסמכים שלהם, ואתה דואג שהם יגיעו לארץ.

ברוך שמעון: אנחנו עובדים באמצעות הסוכנות.

שמעון שמילה: קודם כל אני חושב שזה מדהים ספיר ותמר על היוזמה שלכם.

שמעון שמילה: אנחנו נשמח ללמוד אותה ולשתף איתכם פעולה יחד עם המשרד להקל את ההגעה של האנשים האלה לארץ.

רון כץ: כבר אנחנו מבינים שהכתובת שלכם זה הסוכנות היהודית.

רון כץ: אני יכול לומר לכם, שתוך כדי הדיון יצרנו קשר עם שרת הקליטה.

רון כץ: היא תעשה כל מה שהיא יכולה בשביל ליצור את המסלול הירוק הזה.

רון כץ: אם יש צורך משרד הכלכלה נמצא ושומע ומשרד החדשנות.

רון כץ: אם אנחנו צריכים לעשות קורסים ייעודיים, עניין של שפה או כל דבר אחר של קליטה נכונה יותר לארץ, זה מה שאנחנו נעשה.

רון כץ: אנחנו נקבל את האנשים האלה.

רון כץ: אנחנו נדע לעבוד מהר, בקצב שהיי-טק מבקש שנעבוד.

רון כץ: כי אם אנחנו לא נעבוד מהר, אנחנו נראה את האוכלוסייה הזאת שהיא אוכלוסייה מצוינת במקומות אחרים.

רון כץ: אנחנו עובדים פה קשה, משקיעים פה תקציבי עתק בשביל לנסות לאתר מתחת לאדמה או כל מיני פתרונות לעובדים שיש לנו עכשיו מהנדסים, מתכנתים במאסות של אלפים.

רון כץ: אנחנו חייבים לראות איך אנחנו מביאים אותם בצורה טובה יותר לארץ, וכל המשרדים התגייסו לזה.

רון כץ: אם צריך, נקיים עוד דיון רק בשביל הנושא הזה לראות שאנחנו באמת עושים את זה בצורה הטובה ביותר.

רון כץ: עידן ידאג להעביר את הפרטים של שמעון לעמותה, ואנחנו נעשה את החיבור לזה.

שמעון שמילה: אנחנו נתגייס לזה.

שמעון שמילה: כל מה שצריך עברית, און-ליין, כל מה שניתן לעשות ואפשר וצריך, אנחנו נעשה באופן מיידי.

שמעון שמילה: אנחנו ערוכים לזה.

שמעון שמילה: החבר'ה שלנו גם בשטח פרוסים, עוסקים בעלייה יום-יום.

שמעון שמילה: אנחנו נשמח לקחת חלק בזה ולהביא אותם כמה שיותר מהר לארץ.

תמר אברמסון: חשוב לי להגיד שהאתגר המשמעותי יותר זה הביורוקרטי.

תמר אברמסון: זה להביא אותם מאוד מהר לתוך ההשראה.

תמר אברמסון: דובאי מוציא אשרות תוך ארבעה ימים.

תמר אברמסון: אנחנו צריכים לעמוד בקצב הזה.

רון כץ: בעצם מול משרד הפנים.

תמר אברמסון: אני לא יודעת.

שמעון שמילה: אני רק אגיד שנציגי הסוכנות היהודית מה שבעבר נתיב היו עושים, היום נותנים את הסמכות הזאת גם לחלק מנציגי הסוכנות.

שמעון שמילה: אז יכול להיות שגם שם יש פתרון להקל.

שמעון שמילה: אני לא יודע להגיד שזה יהיה בתוך ארבעה ימים.

משה נקש: אני מנהל אגף ההיתרים ברשות האוכלוסין וההגירה.

רון כץ: אתה הבן-אדם...

משה נקש: פחות לעניין כניסה של זכאי שבות לישראל, אבל יותר לעניין של עובדים זרים.

משה נקש: יש לי התייחסות לכמה דברים שנאמרו.

רון כץ: גם תתייחס למה שאתה רואה לנכון.

רון כץ: אבל אני כן רוצה שתחשוב בתור מישהו שבכיר בארגון ואני אדאג להעביר את זה הלאה.

רון כץ: אנחנו נפנה לשרה היום.

רון כץ: אני כן רוצה להבין איך אנחנו הופכים להיות יותר טובים מדובאי.

רון כץ: אם בדובאי מוציאים אשרה תוך ארבעה ימים – השרשרת צריכה להיות הסוכנות היהודית.

רון כץ: ברגע שהסוכנות היהודית מאשרת את הבן-אדם, ויש לנו אינדיקציה שהוא באמת זכאי להיכנס למדינה, איפה העיכוב אמור להיות?

משה נקש: שוב, זה פחות במגרש שלי ברשות, וכמובן אני אעביר את זה הלאה.

משה נקש: מבחינת כניסות לישראל, בדרך כלל, זה שיתוף פעולה גם של רשות האוכלוסין וגם של משרד החוץ אם צריך להנפיק אשרות שם, או שזה בישראל.

משה נקש: צריך לבדוק ספציפית לגבי אוקראינה.

משה נקש: אבל אני אעביר את הנושא הזה הלאה ונראה איך אנחנו יכולים לסייע בדבר הזה.

משה נקש: רציתי להתייחס ולהגיד, שדיברו על עובדים זרים מומחים להיי-טק, והחברים מרשות החדשנות דיברו על זה, ובאמת, יש פה שיתוף פעולה מצוין בנינו לבינם.

משה נקש: לא הרבה בקשות מוגשות אלינו מאוקראינה, אבל יש לנו הרבה בקשות של מומחים זרים בכלל, בתוכם גם מומחים זרים להיי-טק.

משה נקש: אנחנו פיתחנו להיי-טק את המסלול הייעודי של תשובות תוך שישה ימים מיום הגשת הבקשה.

משה נקש: באמת, יש להם מסלול מהיר אצלנו, כל הנושא הזה של היי-טק ועובדים זרים שהולכים להיי-טק.

משה נקש: ממש בימים הקרובים יפורסם נוהל עם עוד כמה הקלות לכל נושא היי-טק, בין היתר, עבודה של בני זוג שמומחים להיי-טק בישראל.

רון כץ: מי נחשב מומחה להיי-טק?

משה נקש: מומחה להייטק, זה מומחה שמשלמים לו כסף לשכר הממוצע במשק.

משה נקש: חברת היי-טק שמוכרת על-ידי רשות החדשנות.

משה נקש: יהיה מסלול נוסף של העסקה גם של סטודנטים להיי-טק, וגם של בוגרים אקדמיים בהיי-טק.

משה נקש: אז גם להם אנחנו עושים הקלות – מאריכים את פרק הזמן שהם יכולים לעבוד פה.

משה נקש: ממש השבוע אמור לצאת הנוהל הזה.

משה נקש: ואני חושב שזו בשורה טובה בעניין הזה של היי-טק.

רון כץ: ולמה שלא יאריכו, אפילו בהוראת שעה לגבי עובדים זוטרים בהיי-טק שעכשיו מגיעים, למה שלא יעשו הקלה בנושא הזה?

משה נקש: אז עוד, עובדים להיי-טק שצריכים לעבוד בישראל רק עובדים מומחים.

משה נקש: אין מסלול של עובדים זרים.

רון כץ: למה לא לעשות מסלול כזה?

משה נקש: אז אם רוצים לעשות מסלול חדש, זה מצריך דיון בין-משרדי גם עם זרוע הכלכלה, גם עם משרד האוצר.

משה נקש: יש פה הרבה גורמים רלבנטיים כדי ליצור מסלול כזה חדש, זה לא משהו שרשות האוכלוסין לבד יכולה להחליט.

רון כץ: אני מדבר על זמני.

עמי אפלבום: אוקראינה זה נושא שהוא לא לפתחנו.

עמי אפלבום: ברגע שהם יהיו פה בישראל, אנחנו ניתן להם הכשרות.

רון כץ: 6,000 עובדים שהם לא בדרג גבוה, הם בדרג זוטר יחסית אני מאמין, והם מגיעים לישראל.

רון כץ: השאלה אם אנחנו לא יכולים ליצור להם איזשהו מסלול זמני.

מריאן כהן: זה לא אותם 6,000.

מריאן כהן: זה 6,000 שונים.

רון כץ: לא משנה המספרים.

רון כץ: עובד היי-טק זוטר שמגיע לישראל.

עמי אפלבום: יש ברשות החדשנות היום זכיינים שקיבלו מאיתנו כבר זיכיון לא רק להיות מפקחים, אלא גם למקצועות שהם תומכי היי-טק.

עמי אפלבום: ובהחלט הגופים האלה יכולים שמכשירים אנשים לתומכי היי-טק, ולתומכי תומכי היי-טק.

רון כץ: אני מדבר על לתת להם קודם כל לעבוד במדינה, לתת להם זכויות.

עמי אפלבום: לא.

עמי אפלבום: אבל זה לא אני קובע מי נותן להם זכויות.

רון כץ: אני אומר במקום המומחים, לשנות את המילה מומחה לזוטר.

רון כץ: אפשר לעשות את זה בהוראת שעה לשנה?

עמי אפלבום: תיאורטית אפשר.

עמי אפלבום: מעשית, לא בטוח שזה הדבר הנכון לעשות, כי פה אתה נכנס יותר לנושא של איך מדינת ישראל מקבלת את הפליטים ומחפשי מקום מגורים חדש בישראל.

עמי אפלבום: זה לא התחום שאנחנו רשות החדשנות שאנחנו תומכים במחקר ופיתוח.

רון כץ: אני מדבר על עובדים שיש להם זכות השיבה להגיע לישראל, הם כבר הגיעו לישראל הייטקיסטים זוטרים.

רון כץ: השאלה אם אנחנו יכולים למצוא להם איזשהו מסלול מקל יותר מול משרד הפנים, מולכם.

עמי אפלבום: לא.

עמי אפלבום: אבל מול משרד הפנים, אז משרד הפנים צריך למצות את זה.

מריאן כהן: לא.

מריאן כהן: הגיעו תחת חוק השבות, זה כבר לא רלבנטי.

רון כץ: אני רוצה לקצר את התהליך.

מריאן כהן: צריך להגדיר על איזה תהליך אנחנו מדברים.

מריאן כהן: הגיעו כרגע לארץ 14,000 אנשים מאוקראינה, מתוכם בערך 4,000 הגיעו תחת חוק השבות, זאת אומרת, שהם כמוני, כמוך, לא צריך בשבילם שום הוראת שעה, לא צריך שום דבר.

מריאן כהן: צריך לדאוג שהקליטה שלהם תהיה כמה שיותר יעילה, זה תהליך אחר.

מריאן כהן: אנחנו מדברים עכשיו על 10,000 שהם פליטים, מהגרים – תקראו לזה איך שאתם רוצים, ועוד 20, 30 אלף כאלה שהם רלבנטיים, פוטנציאליים גם כמאמץ הומניטרי, וגם אולי אחרי שנתנו פתרון הומניטרי, ניתן להם אולי גם פתרון אחר שעוזר גם לנו, ואז אי-אפשר לדבר על משהו שהוא זמני לחודש, חודשיים, שנה.

מריאן כהן: צריך לדבר על משהו ארוך, כי אחרת אי-אפשר להתגבר על התהליך הזה של לקלוט אותם, להכניס אותם לתהליך עבודה אצלנו.

מריאן כהן: ואז, צריך למצוא לזה איזושהי כתובת אחת שמתכנתת את זה.

מריאן כהן: כי אם אנחנו מדברים עכשיו על רשות ההגירה ומשרד הפנים, משרד החוץ וכו', חבל שנתחיל לדבר על זה.

רון כץ: ממה שאתם מכירים בארגון, כמה עובדים, חברות היי-טק ישראליות מעסיקות כרגע באוקראינה, ברוסיה, והאם יש לכם מידע עליהם.

רון כץ: האם אתם יודעים מי העובדים, מאמין שכן, כי משלמים להם שכר.

מריאן כהן: לפני האירועים, עד לפני חודש בערך כשהתחילו האירועים האלה, היו סדר גודל – אנחנו לא יודעים בדיוק להגיד כמה, אבל היו סדר גודל של 25 אלף מועסקים על ידי תעשיית ההיי-טק הישראלית מועסקים ישירות באוקראינה, זה מספר עצום.

מריאן כהן: נכון שבהודו מועסקים יותר, אבל באוקראינה מועסקים כ-25 אלף.

מריאן כהן: נכון שחלק מהם זזו גם בתוך אוקראינה, חלק מהם יצאו מאוקראינה.

מריאן כהן: חלק קטן מהם הגיעו גם לארץ.

רון כץ: למי יש את הנתונים האלה.

רון כץ: מי יודע מי העובדים האלה, האם הם יהודים, האם הם לא יהודים?

רון כץ: למי יש את הפרטים על העובדים.

מריאן כהן: לאף אחד אין הנתונים האלה באופן פרטני, כי הם מועסקים.

מריאן כהן: כשהעסיקו אותם עד לפני חודשיים, אז העסיקו אותם בתור איש מקצוע, הוא לא העסיק אותו לא כיהודי, ולא כבעל פוטנציאל להגיע לארץ.

מריאן כהן: זאת לא הייתה המחשבה בכלל.

רון כץ: יש מישהו שיכול לעשות את הריכוז הזה אצלכם?

מריאן כהן: לא.

מריאן כהן: וזה גם לא חשוב.

מריאן כהן: זה ללכת ולהתמקד בדבר הפחות חשוב.

רון כץ: לא.

רון כץ: לא בטוח.

מריאן כהן: תשמע, שתי הבנות המדהימות האלה, שבאמת, זה מרחיב את הלב.

מריאן כהן: תודה רבה לכן.

מריאן כהן: תודה רבה לכן על התיקון שאתן עושות לנו - זה מרחיב את הלב.

מריאן כהן: אז אפשר לעשות בדיקות כאלה ואחרות.

מריאן כהן: אבל יש לנו זמן קצר.

מריאן כהן: יש לנו חלון, ואני אומר לכם זה חלון הזדמנות.

מריאן כהן: לא רק לעשות ולהביא את היהודים האלה ארצה, אלא גם כדי לטפל בבעיות אחרות שיש לנו.

מריאן כהן: על אותם אנשים איכותיים אוקראינים כאלה ואחרים יש תחרות גדולה.

מריאן כהן: זה לא שאנחנו מסכימים לקבל אותם.

מריאן כהן: כי אם אנחנו לא נזדרז לקבל אותם – הם יילכו למקום אחר.

מריאן כהן: וצריך לתת את האפשרות לקבל מהם איזשהו מזור זמני לבעיות שלנו.

מריאן כהן: שמעתם איזה מספרים עצומים חסרים לנו.

מריאן כהן: אם לא נעשה את זה מהר, זה לא יקרה.

מריאן כהן: אם אתה רוצה לדעת כמה מהם הם יהודים, כמה מהם הם לא יהודים.

מריאן כהן: כמה הם תחת זכות חוק השבות וכו', אני לא בטוח שעד שנגמור את התהליך הזה, זה כבר יהיה רלבנטי.

מריאן כהן: כל מי שאפשר להעלות, בוא נעלה אותו במילא.

מריאן כהן: אתה לא צריך עכשיו את הוועדה בשביל זה.

מריאן כהן: כל מי שאנחנו יכולים להעלות ארצה, נעלה אותו ארצה.

מריאן כהן: מתוך האנשים האחרים – המהגרים, הפליטים, תקראו להם איך שאתם רוצים, אלה שהם רלבנטיים, בואו ונדאג להם שהם יישארו פה.

מריאן כהן: נכון, אומר האדון מהסוכנות שרוב אלה שנמצאים פה מתוך 10,000 זה נשים וילדים.

מריאן כהן: למה?

מריאן כהן: כי הבעלים שלהן לא יכולים להגיע לכאן.

מריאן כהן: ואני אומר לך שאם אנחנו נטפל הומניטרית בנשים ובילדים האלה, הבעלים שלהן גם יגיעו לכאן.

רון כץ: זה ברור.

רון כץ: פה אנחנו פותחים ראייה רחבה על מדיניות ההגירה של כל מדינת ישראל, ואנחנו רוצים לתת פה פתרון נקודתי, אמיתי למה שקורה שם.

תמר אברמסון: חשוב לי להגיד שהקהילה שלנו היא גם עולים מרוסיה, שאין את המגבלה הזאת של נשים וילדים.

תמר אברמסון: יש לנו גם אנשים שמחשבים את הצעדים שלהם כדי לצאת מרוסיה וכמה שיותר מהר.

תמר אברמסון: זה אפילו מאמץ שאם אפשר להקדים זה גם יהיה חשוב.

תמר אברמסון: לגבי המקצועות והדיון על הזוטרות, או מה הניסיון - המקצועות שקיבלנו להם קורות חיים זה - - - מרקטינג, הכול תחומים כאלה, גם סופטסקינס, וגם הרדסקינס, ולכן אני ממש חושבת שההגדרה צריכה להיות כוח אדם שהוא יעיל ומתאים להיי-טק, ולאו דווקא במונחים של שכר.

תמר אברמסון: אני גם רוצה להגיד שאפשר אולי לסמוך על חברות היי-טק שאם הן מוצאות את האדם נכון – אז הם יכולים לפנות לממשלת ישראל ולעשות פעולה הפוכה.

תמר אברמסון: ואם אנחנו מוצאים אדם מרוסיה או אוקראינה שמתאים לעבוד אצלנו ואנחנו מוכרחים את זה, אנחנו מוכנים לקלוט אותו, אז בוא נעביר אותו במסלול הירוק ולא נעשה עבודה הפוכה.

תמר אברמסון: זו ההמלצה שלנו.

מריאן כהן: כשמדברים על מסלול ירוק, זה לא המסלול הירוק הקיים.

מריאן כהן: זה פשוט ירוק מותאם אחר.

מריאן כהן: זה במקרה אותו מונח, אבל זה משהו אחר.

רון כץ: לא.

רון כץ: זה מסלול שאנחנו ניצור.

רון כץ: מה שקיים היום לא עובד.

רון כץ: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון הזה שהוא דיון מאוד חשוב, וצריך להיות מאוד פרקטי ומידי.

רון כץ: בסופו של דבר, אנחנו מדברים על מצב של לחימה בשטח שאנחנו מבינים שהעובדים הספציפיים שאנחנו מעברים עליהם, זה עובדים שכל העולם רוצה שהם יגיעו אליו.

רון כץ: אנחנו צריכים לעבוד בשני מישורים.

רון כץ: האחד – למי שיש זכאות להגיע למדינת ישראל, בלאו הכי יגיע למדינת ישראל.

רון כץ: אבל אנחנו חייבים לקצר את הזמנים.

רון כץ: לא יכול להיות שהוא הצטרך לעבור את אותו מסלול ביורוקרטי אם אנחנו יודעים שיש לו פה אופק מידי, בטח אם הוא כבר מועסק בחברות ישראליות, בטח אם חברות ישראליות רוצות להעסיק אותם.

רון כץ: זה אני אומר למשרד הקליטה.

רון כץ: משרד הקליטה חייב לקחת על עצמו את ההובלה של הדבר הזה ולהתחבר עם כל גוף שיודע לחבר אותנו לעובדים הרלבנטיים, ולדאוג שיהיה לנו מסלול מהיר.

רון כץ: את המסלול הזה אנחנו נבקש לראות בוועדה בכתב תוך כמה ימים, זה לא צריך לקחת הרבה זמן.

רון כץ: אנחנו נבקש לראות אותו.

רון כץ: משרד הפנים הצטרך להתחבר אליכם בנושא הזה.

רון כץ: הם הצטרכו גם לתת את הצד שלהם, ולראות איך אנחנו מאפשרים את אותו מסלול ירוק.

רון כץ: אם יש צורך במשרד החוץ, אני בטוח שמשרד החוץ התגייס.

רון כץ: אחרי שכבר ידענו להביא אותם לארץ, משרדים הרלבנטיים מצד ימין, שזה – כלכלה, חדשנות והמדען הראשי, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו בזמן קצר מייעלים את תהליך הקליטה שלהם בארץ.

רון כץ: כמובן שבכל התהליך הזה נמצא למעלה בקודקוד גם הסוכנות היהודית, נמצאים איתנו גם בזום, גם פיזית.

רון כץ: המהירות היא קריטית פה.

רון כץ: אין לנו זמן מיותר בדברים האלה.

רון כץ: זה הומניטרי, ואנחנו חייבים לעשות כל מה שאנחנו יכולים בשביל לעזור לאנשים האלה שנמצאים עכשיו תחת אש.

רון כץ: שנית, זה גם אינטרס של מדינת ישראל.

רון כץ: ישבנו פה ושמענו במשך שעתיים וחצי על מחסור בכוח אדם.

רון כץ: על הקושי בלהכשיר.

רון כץ: על אוכלוסיות שצריכות את ההתגייסות שלנו.

רון כץ: מצד שני, אנחנו שומעים שיש אנשים מאוד איכותיים שכן רוצים להגיע למדינת ישראל, שחברות היי-טק רוצים לקלוט אותם וזה יכול להיות עניין מידי.

רון כץ: אני מאמין ב-win, win - זה גדול.

רון כץ: אני כבר אומר לכם, בדיון הבא אנחנו נרצה לראות מה עשו כל המשרדים הרלבנטיים.

רון כץ: אני סמוך ובטוח שהשרות הרלבנטיות יידעו להגיד את הכפפה, ודאי שר החוץ שהציב לעצמו יעד של מיליון עובדים בהיי-טק.

רון כץ: אני בטוח שזה יהיה אחד הדגלים שהוא ירים לעצמו.

רון כץ: אני כן רוצה לומר בשולי הדברים שההתגייסות שמדינת ישראל עושה עבור יהודי אוקראינה היא התגייסות מדהימה.

רון כץ: רק היום נבנה בית חולים הומניטרי בהשקעה של עשרות מיליונים על אדמת אוקראינה.

רון כץ: הסוכנות היהודית שולחת ומרימה עשרות טונים של סיוע, משלחות, כל מה שצריך.

רון כץ: גם היום יוצאות משלחות בנושא הזה.

רון כץ: כל משרדי הממשלה הרלבנטיים עושים כל מה שהם יכולים לעשות על מנת לעזור.

רון כץ: אני כן רוצה לשבח גם את מדיניות משרד הפנים בנושא הזה שכן יידע לפתוח את הגבולות ואת החסמים האלה.

רון כץ: אני בטוח שעוד היום ייצא לנו איזשהו מסלול ירוק לעובדי היי-טק.

רון כץ: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לדיון החשוב הזה.

רון כץ: אני רוצה להודות לצוות הוועדה שקיים דיון גם בפגרה.

רון כץ: אני יודע שזה לא מובן מאליו, אבל נושא הדיון חייב את ההתגייסות שלנו.

רון כץ: אנחנו נמשיך לעקוב גם בתקופת הפגרה אנחנו זמינים.

רון כץ: אני כן רוצה לומר לכם, תמר, אנחנו נקים פה חמ"ל אם צריך, לראות איך אנחנו קולטים את העובדים האלה, ולחבר אותם לחברות היי-טק.

רון כץ: שומעים אותך עכשיו גם יו"ר ארגון היי-טק, החברות הגדולות במשק מחוברים בזום, וגם הנציגים שלהם פה.

רון כץ: גוגל, שמעת שהם מחפשים איך לעזור למשפחות.

רון כץ: כולנו ביחד נתגייס על מנת לעזור לפליטים, ועל מנת לעזור לכל מי שצריך עזרה.

רון כץ: זו המחוייבות שלנו כעם יהודי.

רון כץ: תודה רבה.