ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 86, 2022-05-10 11:10

מירב בן ארי: שלום לכולם, אני פותחת את הדיון של הוועדה לביטחון הפנים.

מירב בן ארי: היום 10 במאי 2022, ט' באייר התשפ"ב, נושא הדיון הוא: אתגרים מיוחדים של משטרת ישראל, מג"ב ומחוז הצפון – ישיבה מיוחדת במסגרת יום הגליל.

מירב בן ארי: אני רוצה להתחיל בברכה לחברי הכנסת המציעים והיוזמים של היום הזה – חברי הכנסת יעל רון בן משה, אופיר כץ, אופיר סופר וענבר בזק.

מירב בן ארי: אני שמחה על היום החשוב הזה.

מירב בן ארי: אני יכולה להגיד לכם שהוועדה עוסקת המון באתגרי הפשיעה בגליל, שלצערי הם מורכבים יותר לעומת מקומות אחרים.

מירב בן ארי: אני ביקרתי במחוז צפון כמה פעמים ובשבוע שעבר גם הייתי עם מפקד המחוז במירון.

מירב בן ארי: גם פגשתי חקלאים בנושא הפשיעה החקלאית, ופגשתי את יחידת יג"ל, יחידה מצוינת שמתמחה בכל מה שקשור לסיכול הברחות וסמים מהגבול.

מירב בן ארי: לצערי חיזבאללה שמו להם כיעד להבריח אמל"ח לתוך מדינת ישראל, מתוך מטרה להעביר אותו לאזרחי ישראל, ולצערי אקדח לא מפספס, כמו שאנחנו רואים לאחרונה.

מירב בן ארי: כל זה כמובן מעבר לפשיעה הרגילה כביכול שקיימת בכל הארץ.

מירב בן ארי: אנחנו נשמע סקירה מרתקת של מחוז צפון, שאני מאוד מציעה לכם לשמוע אותה.

מירב בן ארי: חברי הוועדה היו כולם בסיור במחוז הצפון, היה סיור מרתק ואני מציעה לכם לשמוע לפחות חלק ממה שיציג מפקד הימ"ר.

מירב בן ארי: ניתן לחברי הכנסת לפתוח.

מירב בן ארי: יעל, בבקשה.

יעל רון בן משה: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, על העבודה החשובה שאת עושה בוועדה הזו ועל זה שנעתרת מייד לקיים את הדיון החשוב הזה ביום הגליל.

יעל רון בן משה: תודה לשותפים שלי – חבר הכנסת אופיר כץ והאחרים, שנמצאים כרגע בדיונים אחרים.

יעל רון בן משה: אני מתנצלת מראש שגם אופיר וגם אני נצטרך להמשיך לדיונים אחרים בהמשך.

יעל רון בן משה: זה לא בגלל שהדיון הזה לא חשוב, אלא פשוט אתגרי הגליל הם רבים ומשמעותיים ומתייחסים אליהם גם בוועדת אחרות.

יעל רון בן משה: תודה אחרונה לנציגים שהגיעו, מקרוב ומרחוק, מהשטח, מהגליל, מהמשטרה.

יעל רון בן משה: היום בבוקר התפרסם מחקר של הממ"מ, אני ראיתי אותו רק בדקות האחרונות - - -

מירב בן ארי: הם יתייחסו לזה בהמשך.

יעל רון בן משה: אז אני רק אגיד היילייטס שהספקתי לסמן.

יעל רון בן משה: במחוז הצפון יש הכפלה של מספר עבירות הירי.

יעל רון בן משה: אני לא יודעת להגיד איזה תקופות נבחנו, אבל יש הכפלה בעבירות הירי.

יעל רון בן משה: ואם הנתון הזה לא מספיק מדאיג, אז במחוז צפון פונים למוקד 100 פחות ביחס למקומות אחרים – ולא בגלל שיש פחות עבירות.

יעל רון בן משה: בנוסף, זה מחוז שיש בו את שיעור פתיחת התיקים אולי הכי נמוך ובטח מהנמוכים לעומת יתר המחוזות.

יעל רון בן משה: בנוסף, רבע מההצתות במדינה הם במחוז צפון – ויש עוד נתונים מדאיגים.

יעל רון בן משה: גברתי היושבת-ראש, אנחנו עדים לאיזשהו תהליך של הסלמה.

יעל רון בן משה: את מכירה אותו היטב מהנגב ומקומות אחרים ואנחנו עדים לזה גם בגליל.

יעל רון בן משה: יום הגליל כולו בא לשים לכולנו איזשהו תמרור אזהרה מול העיניים כל העת.

יעל רון בן משה: לשמחתנו בעוד 25 שנים מדינת ישראל תמנה למעלה מ-15 מיליון אזרחים, ואם אנחנו לא נפעל כעת אנחנו נמצא את מרכז הארץ עם 11 או 12 מיליון אזרחים, ואת הגליל והנגב עם עוד 1.5 או שני מיליון בכל מחוז.

יעל רון בן משה: מחוזות חלשים, עניים, מוכים באבטלה ובפשיעה.

יעל רון בן משה: וכדי להתמודד עם האתגר של אוכלוסייה שצומחת כל כך מהר ותגיע ל-15 מיליון אזרחים, אנחנו צריכים לנקוט פעולות מעכשיו.

יעל רון בן משה: אני מברכת את שוטרי משטרת ישראל ואת כוחות הביטחון על הפעילות הנמרצת שלהם בשטח.

יעל רון בן משה: בעברי, עד שנת 2007, הייתי בשב"כ, אני מכירה היטב את האתגרים, ואני מחזקת על ידי כל מי שנמצא בשטח ובפיקוד.

יעל רון בן משה: אני אשמח לשמוע מה התוכניות של הממשלה בעניין הזה, ואני מקווה שנצא מפה עם איזושהי בשורה.

יעל רון בן משה: אנחנו אחרי דיון בוועדת החוץ והביטחון שקיים יושב-ראש הוועדה חבר הכנסת רם בן ברק על החשיבות הביטחונית של ההתיישבות בגבולות.

יעל רון בן משה: אם אנחנו רוצים שאזרחים יגורו בגבולות אנחנו צריכים לפעול שתהיה להם איזושהי איכות חיים, ואם אנחנו לא נפעל יכול להיות שלא תהיה התיישבות ויהיו לכך השלכות לא רק כלכליות וחברתיות, יהיו לכך גם השלכות ביטחוניות על היכולת של מערכות הביטחון לשמור על הגבולות שלנו.

יעל רון בן משה: ולכן אנחנו צריכים לנקוט פעולה מאוד נחושה, ואני מקווה שנצא מהיום הזה עם בשורה.

מירב בן ארי: תודה, יעל.

מירב בן ארי: אופיר, בבקשה.

אופיר כץ: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש, על הדיון החשוב הזה.

אופיר כץ: יש לנו יום גדוש למען הגליל.

אופיר כץ: אני רוצה להודות לחברת הכנסת יעל רון בן משה.

אופיר כץ: אנחנו ארבעה יושבי-ראש של השדולה, והיא דחפה את היום הזה וקידמה אותו, ואני רוצה להודות לה בשם כל תושבי הגליל, שאנחנו חלק מהם.

אופיר כץ: תודה כמובן גם לחברי הכנסת אופיר סופר וענבר בזק.

אופיר כץ: הנושאים שהועלו בעצם חוזרים על עצמם, וגברתי היושבת-ראש מתעסקת בזה בצורה מופלאה וגם יורדת לשטח.

אופיר כץ: יש לנו מספר בעיות בתחום הביטחון האישי שחוזרות על עצמן.

אופיר כץ: אנחנו מקיימים הרבה דיונים, כבר תקופה ארוכה, ועדיין לא שמעתי מה בעצם נעשה ומה צריך להיעשות.

אופיר כץ: אם למשל נדבר על דמי חסות, מדובר בתופעה שמגיעה כבר לכל מקום בצפון.

אופיר כץ: יש להם כל מיני טכניקות, כולל חברות שמירה, והעצמאים ובעלי העסקים כבר לא פונים למשטרה.

אופיר כץ: זאת נקודה ממש ממש שחורה.

אופיר כץ: הציבור, האזרח הנורמטיבי, רוצה לעבוד בכבוד, הוא בנה את העסק בידיים שלו – והוא מאבד אמון במשטרה.

אופיר כץ: זה מקום שאנחנו לא רוצים להיות בו ואנחנו צריכים לתקן את זה מהר מאוד, כדי שהאזרחים שיגיעו למצב הזה ירגישו ביטחון וירגישו שיינתן להם מענה.

אופיר כץ: אני חושב שזה לא רק המשטרה, זה נוגע גם למערכת בתי המשפט, שהענישה בהם מקילה מדי.

אופיר כץ: אותם אנשים שפונים למשטרה רואים את אוזלת היד, ואז באים אליהם אותם עבריינים שמצאו כל מיני פרצות בחוק, כמו למשל חברות שמירה וכדומה, וכך זה חוזר על עצמו – ובסוף הפשע כן משתלם.

אופיר כץ: זאת מגמה שאנחנו חייבים לשנות דחוף, כי ביטחון אישי הוא המרכיב החשוב ביותר.

אופיר כץ: אם לא יהיה לתושבי הצפון ביטחון אישי, הגבולות של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית יצטמצמו.

אופיר כץ: יש גם את התופעה של פשיעה חקלאית, שאני לא יודע כמה דיונים כבר קיימת על זה פה בוועדה.

אופיר כץ: אני רוצה לשמוע מה נעשה עד עכשיו באותם נושאים, והאם אתם חושבים שיש חקיקה שמגבילה אתכם ואתם חושבים שצריך לשנות אותה.

אופיר כץ: למשל, אני הגשתי את החוק להחמרת ענישה כשבן אדם יורה בנשק באזור מגורים, אם זה חתונה או כל דבר אחר.

אופיר כץ: הגשתי הצעת חוק להכפיל ושהמינימום יהיה מחצית מהעונש.

אופיר כץ: זאת אומרת, מי שירה בשטח בנוי וסיכן אזרחים נכנס לכלא.

אופיר כץ: אי אפשר להשאיר בן אדם שמסכן בחוץ.

אופיר כץ: כל ירי כזה יכול להרוג ילד קטן.

יעל רון בן משה: מה הסטטוס של החוק הזה?

אופיר כץ: שר המשפטים ביקש ממני לדחות את זה כי הוא מוצא לנכון... הוא התחייב על תאריך מסוים, שמזמן עבר.

אופיר כץ: עכשיו נפתח המושב - - -

יעל רון בן משה: אני מציעה שנבחן מה אפשר לעשות יחד, זה חוק חשוב.

אופיר כץ: האמת שהפנייה הזאת הגיעה דווקא מראש עיריית לוד, שבה הם חווים את הירי הבלתי פוסק הזה בתוך שכונות מגורים, אבל זה רלוונטי גם לצפון, הרי שמענו עכשיו את הנתון על הכפלה במספר היריות.

אופיר כץ: אני חושב שזה חוק שיכול להיות אפילו בהוראת שעה, כדי להעביר מסר.

אופיר כץ: בכלל, אסור לירות בצורה בלתי חוקית, ובטח שלא לירות בשטח מיושב, ליד ילדים.

אופיר כץ: ראינו את המחיר של זה עם אותו ילד שנהרג בגן משחקים.

אופיר כץ: מי שיורה ליד ילדים צריך לשבת בכלא.

אופיר כץ: היום זה לא קורה.

אופיר כץ: תודה.

יעל רון בן משה: גברתי היושבת-ראש, אני חושבת שיש חבילה של חקיקה שעוסקת בהחמרת ענישה שקשורה לפשיעה חקלאית, לפרוטקשן וגם לנושא החשוב שאופיר ציין.

יעל רון בן משה: יכול להיות שאנחנו צריכים לבחון יחד מה אפשר לקדם במצב הפוליטי הקיים.

מירב בן ארי: ראובן, בבקשה.

ראובן נאווי: אני סגן ניצב ראובן נאווי, ראש זרוע חשיפה בחטיבה הטקטית.

ראובן נאווי: בעשר השנים האחרונות אני מטפל בכל מה שקשור בפשיעה החקלאית בכל הארץ.

מירב בן ארי: אז אתה לא של מחוז הצפון?

ראובן נאווי: לא, אני עסקתי בפשיעה החקלאית ברמה הארצית.

ראובן נאווי: אני מייצג את מג"ב בכל מה שקשור לאתגרים שלנו בטיפול בפשיעה בצפון.

ראובן נאווי: חשוב לי לציין שהטיפול של מג"ב מתחלק לשני צירים מרכזיים – הציר של הבט"פ והמוכנות לחירום, כל מה שקשור לאיגודי כוחות ב"לחיצת כפתור"; והציר הפלילי, שבו האחריות של מג"ב זה הטיפול בפשיעה החקלאית.

ראובן נאווי: האתגרים שעומדים בפנינו זה כל מה שקשור למגוון העבירות החקלאיות, אם זה עבירות התוצרת, גניבות הציוד, כולל טרקטורים, גניבות בעלי חיים, פלישה והיזקים.

מירב בן ארי: בדיון האחרון שהיה כאן על פשיעה חקלאית נאמר שהחקלאים כבר לא מתלוננים.

מירב בן ארי: אתה מכיר את זה?

מירב בן ארי: האם אתה רואה עלייה בתלונות של החקלאים?

ראובן נאווי: יש לנו מעקבים על כל התלונות, התלונות נכנסות אלינו ואנחנו תמיד במגמה של לעודד את החקלאים להתלונן.

ראובן נאווי: אנחנו לא מזהים איזושהי מגמה של חוסר בתלונות.

ראובן נאווי: אדרבה, כל המעקבים שלנו הם ממש מעקבים ידניים וההתייחסות היא פר תלונה.

ראובן נאווי: כל תלונה שנכנסת למג"ב בתחום של הפשיעה החקלאית נכנסת לטיפול הימ"רים, היחידות המרכזיות של מג"ב, והיא מקבלת את המענה המרבי והמיטבי שיכול להיות, כולל הגעה ספציפית לזירה ובחינה של הזירה בשטח.

ראובן נאווי: צריך להבין שהזירות החקלאיות הן זירות מורכבות.

מירב בן ארי: אני יודעת, הייתי בזירה כזאת בדיוק לפני שבועיים.

ראובן נאווי: זה לא כמו זירה עירונית.

ראובן נאווי: את מגיעה למשק חקלאי, בן אדם שגנבו לו טרקטור, בן אדם שגנבו לו בעלי חיים.

ראובן נאווי: ההזדהות שלנו היא מרבית, והממצאים בשטח הם מאוד מינוריים.

ראובן נאווי: יחד עם זאת, אנחנו עושים את מרב הפעולות במישור הזה, ואפשר לציין את ההתפתחות שלנו בטיפול בזה לאורך הדרך, כולל הקמת מרכז הבינה של מג"ב - - -

מירב בן ארי: אני רוצה לדעת אם יש איזשהו שינוי מגמה מאז ההתערבות של מג"ב בנושא הפשיעה החקלאית.

אופיר כץ: האם יש עלייה בתלונות?

מירב בן ארי: אנחנו יודעים שאין עלייה.

אופיר כץ: אז אין שינוי.

מירב בן ארי: לא, אני שואלת מבחינת הטיפול.

עידן גרינבאום: גברתי, אנחנו יכולים לעזור לך.

עידן גרינבאום: אני מהמועצה האזורית עמק הירדן, אנחנו יכולים להביא לך את הקולות של השטח בשמחה רבה.

מירב בן ארי: אני רוצה להגיד לכם משהו לגביי ולגבי חברי הכנסת – אני לא צריכה שיבואו ויגידו לי לשמוע את השטח.

מירב בן ארי: תאמין לי שגם אני וגם חברי הכנסת שיושבים פה נמצאים כל הזמן בשטח.

מירב בן ארי: רק לפני שבועיים הייתי ביסוד המעלה אצל החקלאי עם המטע שלו שנעקר.

מירב בן ארי: אין לי בעיה שתבואו ותיתנו את הצד שלכם, אבל גם אנחנו, חברי הכנסת, מגיעים לשטח.

יעל רון בן משה: אנחנו אפילו גרים בשטח.

יעל רון בן משה: אפילו חקלאים.

מירב בן ארי: אני אישית לא גרה, אבל יש פה כמה שכן.

מירב בן ארי: ראובן, אני רוצה שתסכם.

מירב בן ארי: תכף סגל גם ידבר על הפשיעה החקלאית, כי זה נושא שמאוד מאפיין את הצפון, ואני תוהה אם הם רואים איזשהו שינוי מגמה.

ראובן נאווי: אני אציג את הנתונים ואני אומר מה משפיע על הנתונים האלה.

ראובן נאווי: מבחינת פשיעה חקלאית בהיבט הארצי, ב-2021 יש ירידה של 33% לעומת 2020.

ראובן נאווי: בגזרת צפון יש ירידה של 22% בין 2020 ל-2021.

ראובן נאווי: ואם נשווה את 2021 ל-2022 עד כה, נראה ירידה של 27%.

ראובן נאווי: אבל צריך להבין שזה לא רק הנתונים, זה גם העשייה.

ראובן נאווי: העשייה מתחלקת לכמה שלבים, בין היתר חיזוק מערך היישובים והקשר הישיר מול האזרח.

ראובן נאווי: אנחנו מדברים על 100 בעלי תפקידים שפזורים בגזרת הצפון, מש"קים ביטחוניים, מש"קים מועצתיים, מב"סים, ובסיסי הפעלה.

ראובן נאווי: סך הכול יש 2,200 מתנדבים שפועלים ביחד עם מג"ב.

ראובן נאווי: בימים אלה מוקמת יחידה חדשה במג"ב, הית"ק – היחידה לתקיפה כפרית.

ראובן נאווי: זאת יחידה שתמנה 100 שוטרים.

ראובן נאווי: כרגע היא בהקמה.

ראובן נאווי: עד כה אנחנו עם 40 שוטרים, ונהיה עם 100 שוטרים, שיפעלו אך ורק במרחב הכפרי בגזרת צפון.

ראובן נאווי: זאת יחידה שתפעל עם אמצעים מיוחדים ועל בסיס ניתוח שעון הפשיעה.

ראובן נאווי: צריך להבין שהיחידה הזאת לא תצא מהשטח, זאת אומרת שגם אם יש הפעלה כזו או אחרת של חירום, היחידה נשארת בשטח ופועלת על בסיס ניתוח השטח.

ראובן נאווי: בכל מה שקשור ללחימה של מג"ב בהיבטים הטכנולוגיים, בסוף 2017 ותחילת 2018 הוקם מרכז הבינה של מג"ב, שבעצם שדרג את היכולות של הימ"רים של מג"ב במתן מענה טכנולוגי ובהליך איסוף הראיות בהקשר של הפשיעה החקלאית.

ראובן נאווי: הוקמו בכל רחבי הארץ מרחבים מבצעיים, כולל בחלק הצפוני.

ראובן נאווי: חשוב לציין שגם נעשים שת"פים עם גופים אזרחיים.

ראובן נאווי: אני אתן את הדוגמה של מועצת הדבש, כל סיפור גניבות הכוורות וגניבות הדבש.

ראובן נאווי: מדובר בתופעה מאוד מורכבת.

ראובן נאווי: באיזשהו מקום זאת תופעה שהיא קצת צדדית, אבל לא, היא מקבלת את מרב הקשב ומרב המאמצים.

ראובן נאווי: צריך להבין שלדבוראי אין אמצעי אבטחה, אין אמצעי מיגון, ואין שום אינדיקציה לפשע, אפילו ביום שמבוצעת הגניבה.

מירב בן ארי: מנחם מימ"ר צפון, תתחיל להגיד כמה מילים ואז תראה את המצגת, אבל אני אעצור אותך באמצע המצגת כי אני רוצה שחברי הכנסת ידברו ושאוכל לשחרר אותם לדברים אחרים שיש להם.

מנחם בנימין: צוהריים טובים לכולם.

מנחם בנימין: קודם כול, מפקד המחוז מתנצל שהוא לא מגיע.

מנחם בנימין: כולנו בעשייה לגבי מירון, וכרגע מפקד המחוז נמצא במשחק מלחמה שם.

מנחם בנימין: שמי מני, אני מפקד ימ"ר צפון.

מנחם בנימין: מחוז צפון הוא המחוז השני בגודלו בארץ, הוא משתרע על שטח של 4,473 קמ"ר.

מנחם בנימין: מבחינה דמוגרפית יש קצת יותר מ-58% לא יהודים, ומעל ל-300 יישובים.

מנחם בנימין: בשקף הזה אפשר לראות את שעון הפשיעה היומי של המחוז, כדי שתוכלו להבין עם מה אנחנו מתמודדים.

מנחם בנימין: אנחנו מדברים על ארבעה אירועי ירי ביממה; 675 אירועי מוקד; 5.6 אירועי פע"ר, שזה למעשה מקבץ עבירות שהן פגיעה בביטחון הציבור, זה כולל התפרצות לדירה, לבית, לעסק או גניבת רכב; 30 עבירות רכוש; ארבעה אירועים של מין וחסרי ישע; 13 של אלימות במשפחה; ו-20 אירועים של אלימות באופן כללי.

אופיר כץ: זה רק של מחוז צפון?

אופיר כץ: זה לא כולל את עכו ונהריה?

מנחם בנימין: מחוז צפון כולל את מרחב כנרת, שזה מרבית גבול הצפון וגבול סוריה, עד מחסום נחל בזק, והוא כולל גם את אזור הגלבוע, כביש 66, אזור אליקים, וגבול הגזרה הוא כביש 77, שגובל במרחב גליל עם מחוז חוף.

מנחם בנימין: הוא לא כולל את נהריה, עכו, חיפה והקריות.

מנחם בנימין: מטרת העל של המחוז היא שיפור הביטחון האישי ואמון הציבור במשטרה.

מנחם בנימין: מבחינת אתגרי המחוז, אחד הנושאים המרכזיים מבחינתנו זה אירועי ירי והברחות אמל"ח.

מנחם בנימין: אני אציג לכם את הנתונים של 2020 ו-2021.

מנחם בנימין: יש לנו לא מעט אירועים של תיקי ירי, אנחנו במגמת עלייה בעניין הזה.

מנחם בנימין: כמובן שיש מגמת עלייה גם בכל מה שקשור למעצרים, כתבי אישום ותום הליכים.

אופיר כץ: תיקי הירי זה באזורי מגורים?

מנחם בנימין: כן, בעיקר באזורי מגורים.

מנחם בנימין: (מוקרן סרטון).

מנחם בנימין: סוגיית האמל"ח במחוז הצפוני היא סוגיה מרכזית שאנחנו מתמודדים איתה מדי יום.

מנחם בנימין: אין יום שאין בו מבצעים, חיפושים ותפיסות אמל"ח.

מנחם בנימין: אנחנו רואים שימוש גובר באמל"ח בעיקר בחברה הערבית, אבל אנחנו רואים את זה גולש גם לערים המעורבות וליישובים היהודיים.

אופיר כץ: יש לכם נתונים של האנשים שאתם תופסים על ירי?

אופיר כץ: כמה כתבי אישום וכמה מורשעים?

חיים שולמן: הוא אמר 92 כתבי אישום.

חיים שולמן: השאלה כמה הסתיימו בסופו של דבר במעצר.

חיים שולמן: הרי בכתב אישום יכול להיות שהשופט מזכה בסוף.

מנחם בנימין: בשקף מופיע הנתון לגבי מעצרי תום הליכים, ואם יש שאלות בסוף אני אענה על הכול.

מנחם בנימין: הסיפור של האמל"ח והסוגיה של הירי הם מלחמות יום-יומיות שלנו.

מנחם בנימין: אני אתן לכם דוגמה.

מנחם בנימין: במהלך 2021 עצרנו ילד בן 15 שעבד כל הקיץ בשטיפת מכוניות כדי לקנות אקדח.

מנחם בנימין: זאת סוגיה נרחבת, היא מטרידה אותנו מאוד ואנחנו עובדים עליה בכל דרך אפשרית.

מנחם בנימין: מבחינת האמל"ח, מחוז צפון עוסק גם בכל מה שקשור בנושא הגבולות וצירי הברחות.

מנחם בנימין: אנחנו למעשה אחראים בכל מה שקשור לנושא גבול לבנון, גבול סוריה וגבול ירדן.

מנחם בנימין: אלה גבולות מאוד משמעותיים בכל מה שקשור לנושא ההברחות.

מנחם בנימין: אנחנו במגמת עלייה.

מנחם בנימין: בשנה שעברה באותה תקופה עמדנו על 59 כלי נשק מוברחים, והיום אנחנו עומדים על קרוב ל-200.

מנחם בנימין: כמות התפיסות עולה.

מנחם בנימין: אנחנו רואים שינוי מגמה בכל מה שקשור לגבול לבנון.

מנחם בנימין: אם בעבר היינו רואים הרבה הברחות של סמים, היום אנחנו רואים מעט הברחות סמים ויותר הברחות של אמל"ח.

מנחם בנימין: אנחנו מבינים שבסופו של דבר מישהו מתכלל את זה.

מנחם בנימין: גם פה מדובר על מלחמה יום-יומית ועל קרב מוחות מול מבריחי סמים.

מנחם בנימין: אנחנו יודעים שחיזבאללה שולט שם על כל הגבול והכול שם עובר דרכו.

מנחם בנימין: גבול ירדן הוא גם גבול פרוץ.

מנחם בנימין: יש שיתוף פעולה הדוק בין הצבא, המשטרה, משמר הגבול ושב"כ בכל מה שקשור לתופעה הזאת.

מנחם בנימין: ירדן הוא גבול מרכזי ועוברת בו כמות גדולה.

מנחם בנימין: יחידת יג"ל היא כוח מבצעי שנמצא בימ"ר צפון והוא חוד החנית של כוח התגובה שלנו.

מנחם בנימין: הוא עוסק בכל פעולה מבצעית שאנחנו צריכים בימ"ר.

מנחם בנימין: הייחודיות שלו היא שהוא מכיר את כל נושא הגבולות וההתמחות שלו היא בטיפול במבריחים ותפיסה שלהם.

מנחם בנימין: הממוצע השנתי עמד על 8-7 הברחות בשנה, את שנה שעברה סיימנו עם 20, והשנה אנחנו עם קרוב ל-11 הברחות, עם עצורים ועם תפיסות.

מנחם בנימין: מדובר על מאות כלי נשק, מהמתקדמים ביותר שיש.

מנחם בנימין: לפני שבועיים הייתה לנו תפיסה של 100 רימוני רסס מתקדמים.

מנחם בנימין: יש עוד לא מעט פרשיות של תפיסות.

מנחם בנימין: אם בעבר היינו תופסים בהברחה 8-7 כלי נשק, היום אנחנו מדברים על בין 40 ל-60 כלים בהברחה.

מנחם בנימין: בסופו של דבר הנשק הזה מגיע לתושבי הצפון, חלקו עובר דרך השטחים.

מנחם בנימין: היום אנחנו יודעים על קווים ישירים שעוברים ישירות לתושבים בצפון.

חיים שולמן: הכול בכיוון אחד?

חיים שולמן: הכול פנימה?

מנחם בנימין: כן, הכול פנימה.

מנחם בנימין: יש לנו תפיסה מסוימת לגבי הכניסה של כל האמל"ח: שבסופו של דבר מישהו רוצה לחמש לא מעט תושבים פה בתוך הצפון.

מנחם בנימין: ההערכה שלנו היא שזה לשעת השי"ן.

מנחם בנימין: יש לנו תוכנית תקיפה סדורה בכל מה שקשור לנושא של תופעת האמל"ח.

מנחם בנימין: אנחנו מגדירים יעדים ופועלים על פי מודיעין.

מנחם בנימין: יש לנו חפ"ק ייחודי וטכנולוגי שמתעסק אך ורק עם אמל"ח, ובתוכו למעשה אנחנו תוקפים לא רק מבריחים אלא את כל מה שקשור לשרשרת הערך.

מנחם בנימין: אנחנו לא עוצרים רק את המזמין או רק את הקליינט, אלא אנחנו מחפשים את אותו בחור שמהווה את החוליה המקשרת שמתפעלת את כל הדבר הזה.

מנחם בנימין: את אותם אנשים אנחנו תוקפים.

מנחם בנימין: במסגרת תוכנית התקיפה אנחנו רותמים גופים ורשויות נוספות, כמו הצבא, שב"כ והפרקליטות כמובן.

מנחם בנימין: הפעילות שלנו מתמקדת לא רק כנגד המחזיקים בנשק אלא גם כנגד הסוחרים.

מנחם בנימין: אנחנו מתמקדים בעיקר בפרטו.

מנחם בנימין: יש לנו הפעלות סוכן.

מנחם בנימין: שנה שעברו היו לנו הפעלות משמעותיות, כולל הסוכן "אושן 11", שלמעשה היה הסוכן המשטרתי הכי גדול בתחום האמל"ח מאז הקמת משטרת ישראל.

מנחם בנימין: הוא הכניס למעלה מ-50 סוחרי נשק משמעותיים לכלא.

מנחם בנימין: אנחנו לא עושים לעצמנו הנחות ומגדירים לעצמנו יעדים שהם די קשים להשגה.

מנחם בנימין: היעד שלנו עומד על 15% כתבי אישום ותום הליכים באמל"ח, ואנחנו לא מתמקדים רק בסוחרים, אנחנו מחפשים גם את אלה שיורים.

מנחם בנימין: אנחנו פועלים גם מול גופים נוספים ומפקד המחוז יוצר קשר עם לא מעט חברי כנסת ומציג להם את הסוגיה הזו, במטרה לפעול בכל מה שקשור לנושא של רמת הענישה.

מנחם בנימין: לפעמים אנחנו נתקלים באירועים שבהם הענישה לא מספקת בעליל.

מנחם בנימין: כמובן שבכל מה שקשור לאמל"ח אנחנו נותנים תעדוף גם מבחינת תיקי החקירה וגם באמצעים.

מירב בן ארי: אני רוצה שנעשה הפסקה וניתן לחברי הכנסת להתייחס.

מירב בן ארי: נתחיל מהיוזמים של היום, חברת הכנסת ענבר בזק.

ענבר בזק: תודה על הדיון הזה, שהוא חלק מיום הגליל.

ענבר בזק: תודה לחבר הכנסת אופיר, שהוא יו"ר השדולה יחד איתי ועם חברי הכנסת יעל רון ואופיר כץ.

ענבר בזק: אני רוצה לציין שאני בעצמי תושבת הגליל ואני חווה על בשרי את הפריצות, וגם כל קיץ אני יושבת בסלון בערב ושומעת את היריות מהחתונות.

ענבר בזק: כל הנושא של נשק לא חוקי וירי באירועים באזור הצפון משפיע על כולנו.

ענבר בזק: כל מי שגר באזור הגליל מכיר את זה, בעיקר במרחב הכפרי, שמוקף בכפרים.

ענבר בזק: אני רוצה להתמקד בשני נושאים מאוד כאובים שיצא לי לקבל עליהם גם הרבה פניות ציבור.

ענבר בזק: הראשון הוא נושא הפרוטקשן והשני הוא הפשיעה החקלאית, שקשורים אחד לשני.

ענבר בזק: בנושא הפרוטקשן, אין היום עסק בגליל העליון, וגם בחלק גדול מהגליל המערבי, שלא משלם פרוטקשן.

ענבר בזק: יצא לי לדבר עם בעלי עסקים שאמרו לי שכשהם כתבו את התוכנית העסקית שלהם זאת הייתה שורה בתוך התוכנית העסקית, פרוטקשן.

ענבר בזק: מעין תקציב שאתה צריך לשים בצד כחלק מהוצאות העסק.

ענבר בזק: זה פשוט הזוי שהגענו למצב הזה.

ענבר בזק: נפגשתי עם עסקים ועם קיבוצים שחוו נזקים של מיליונים, בין היתר בשריפה של ציוד חקלאי ובתי אריזה.

ענבר בזק: נכון להיום המצב הוא שחברות הביטוח מסרבות לבטח פשיעה חקלאית – נקרא לזה טרור חקלאי, כי זה טרור.

ענבר בזק: בדיונים שהיו פה בוועדה עם משרד החקלאות לא ניתן מענה.

ענבר בזק: אין היום קרן פיצויים או מענה אחר לאותם חקלאים.

ענבר בזק: יש חקלאים שממש הגיעו לרמה של פשיטת רגל בעקבות האירועים האלה.

ענבר בזק: בנושא הפשיעה החקלאית, מעבר לאירועים הגדולים שגורמים לנזקים במיליונים, יש נזקים יום-יומיים בהיקפים של עשרות אלפי שקלים, כאשר אחד האירועים הנפוצים ביותר הוא נסיעה פרועה בשטחים חקלאיים.

ענבר בזק: יש הצעת חוק שהגיש חבר הכנסת רם בן ברק שאוסרת על הדבר הזה, ואני מאוד מקווה שהכנסת הנוכחית תאשר אותה בקרוב.

ענבר בזק: גם הנושא של קטיף הפך להיות בעיה.

ענבר בזק: חלק מהבילוי בגליל זה לקחת שקית, במקרה הטוב, ולמלא אותה בפירות, ובמקרה הפחות טוב זה טנדרים שנעצרים במטע או בפרדס וממלאים את הטנדר.

ענבר בזק: יצא לי לשוחח עם מנהל המטע של קיבוץ דן, הקיבוץ שממנו הגעתי.

ענבר בזק: הוא ראה אנשים בזמן פעולה ממלאים את הטנדר באבוקדו, הוא אמר להם שזה אסור, זה לא חוקי, זה גניבה, והם אמרו לו – אתם, החקלאים, הגנבים, אז זה בסדר לגנוב מכם.

ענבר בזק: אז מדובר פה גם על טרור סביב פרוטקשן, גם על אזרחים שמרשים לעצמם להתנהג בשטחים חקלאיים כאילו זה שטח ציבורי פרוץ, ואנחנו פה בכנסת חייבים לשים לזה סוף, גם בחקיקה וגם באיזשהו קמפיין שיסביר לציבור עד כמה הדברים האלה לא לגיטימיים ועד כמה הם פוגעים באנשים.

ענבר בזק: אחת הבעיות שעלו בדיון הקודם שקיימנו פה בוועדה היא הקושי המאוד גדול של המשטרה לתפוס את האשמים.

ענבר בזק: משהו כמו 80% מהתלונות בנושא פשיעה חקלאית נסגרות בהיעדר יכולת למצוא את האשמים.

ענבר בזק: אני מברכת את יו"ר הוועדה על הדיון החשוב, ואני מקווה שזה לא יסתיים רק בדיבורים אלא גם במעשים אמיתיים שנעשה פה כדי לעצור את המגמות האלה.

ענבר בזק: תודה רבה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה, אדוני.

אופיר סופר: צוהריים טובים ותודה רבה על הדיון החשוב.

אופיר סופר: בראשית דבריי אני רוצה להגיד שרוח המפקד במחוז צפון מורגשת, ורואים את זה בפעולות מחוץ לקופסה.

אופיר סופר: אבל עדיין, ברמת התוצאות, אלה לא תוצאות שאנשים יכולים לחיות איתן.

אופיר סופר: אני היום בבוקר פתחתי את הספר "אש בגליל", ספר שנכתב סביב 1938.

אופיר סופר: האלמנטים שרואים שם, של שריפת תבואה בשדות שהתמודדו איתם ותיקי ראש פינה ואחרים, הם אותם אלמנטים.

אופיר סופר: אני כל הזמן תוהה לגבי אותם אלה שתקפו את טרומפלדור וחבריו, מאיזה אזור בדיוק הם הגיעו.

אופיר סופר: יש לי תחושה שאני יודע.

אופיר סופר: וזאת אותה התמודדות.

אופיר סופר: רק שהיום אנחנו כבר מתדרדרים למקומות לא טובים.

אופיר סופר: היום הזה הוא יום הצפון, אבל אי אפשר, גברתי היושבת-ראש, לנתק את זה ממה שאנחנו חווים מאז שומר החומות ועד היום.

אופיר סופר: הפרוטקשן ודברים אחרים מאוד התגברו והתפתחו, בעיקר בצפון, והיום אנחנו רואים שזה מתגלגל גם לאזורים אחרים.

אופיר סופר: אני רוצה לחזור על הדברים הברורים.

אופיר סופר: אני לא אשכח את הריאיון בבוקר עם מפקד המחוז שמעון לביא לאחר התפיסה באמצעות הפעלת הסוכן הגדול ההוא.

אופיר סופר: בסוף, גם המפקד הגדול וגם השוטרים למטה צריכים לדעת שיש מישהו שיודע להביא את האנשים אל מאחורי הקלבוש, להכניס את כולם לכלא.

אופיר סופר: אבל זה לא קורה, אנחנו כל הזמן נכשלים שם.

אופיר סופר: זאת נקודה אחת שאנחנו חייבים לפעול לגביה, כי זה מאייש, זה מכניס ייאוש בכוח.

אופיר סופר: נקודה שנייה, חשובה לא פחות, זה הסד"כ.

אופיר סופר: תקציב המשטרה במיוחד וגם תקציב המשרד לביטחון הפנים חייבים לגדול פלאים.

אופיר סופר: אי אפשר לעשות עם שלושה שוטרים את מה שאפשר לעשות עם 20 שוטרים.

אופיר סופר: היום ביטחון הפנים הוא הקרב הכי משמעותי כרגע במדינה, ועד שלא נראה נוכחות משטרתית גדולה ומאסיבית, כולל פעילות באום אל-פאחם ועוד, פעילות אמיתית ולא רק כקמפיין בחירות רגע לפני שהממשלה מתפרקת לו... תודה.

מירב בן ארי: תודה לאופיר וענבר, שניים מהיוזמים של היום הזה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת ניר ברקת, בבקשה, אדוני.

ניר ברקת: תודה רבה וברכות על היוזמה.

ניר ברקת: אנחנו לא ערוכים למלחמה הבאה.

ניר ברקת: זה נכון לכלל המדינה, לא רק לצפון.

ניר ברקת: כמו שיש לנו צבא מילואים לצבא הסדיר, חייבת להיות לנו עתודה מאוד גדולה שמסייעת למשטרה ביום בשעת השי"ן, במלחמה הבאה.

ניר ברקת: אנחנו רואים שלפשיעה יש מרכיב לאומני מאוד משמעותי, ראינו בשומר החומות גידול ניכר בהיקפי הפעילות הפח"עית, הטרוריסטית והלאומנית, ואנחנו לא ערוכים לתרחיש הזה.

ניר ברקת: אנחנו לא ערוכים לזה כי הקונספציה שהיום כולם נמצאים בה היא שהמשטרה ומג"ב צריכים לפתור את הבעיות האלה.

ניר ברקת: אבל גם אם נכפיל את הסד"כ של המשטרה זה לא ייתן מענה לשעת חירום.

מירב בן ארי: המענה נמצא בכלל בכוחות המילואים, שלא נמצאים - - -

ניר ברקת: אז אני שמתי הצעת חוק לפני הפגרה שבאה לרתום את השלטון המקומי לעניין.

ניר ברקת: יש לנו ניסיון טוב עם השומר החדש, וכל מי שמכיר את הפעילות שלהם יודע שזאת פעילות מבורכת, עבודת קודש.

ניר ברקת: צריך לרתום אזרחים טובים, אנשים עם ניסיון קרבי שיודעים להגן על השטח.

ניר ברקת: אני אומר שאי אפשר בלי זה וגם לא נוכל להסתדר במלחמה הבאה בלי כוחות עתודה גדולים מאוד.

ניר ברקת: אני רוצה לסבר את האוזן.

ניר ברקת: כמה שוטרים יש לנו היום?

ניר ברקת: 40,000?

ניר ברקת: 50,000?

ניר ברקת: כולל העתודות.

מירב בן ארי: 30,000.

ניר ברקת: וכמה מג"ב מילואים?

מירב בן ארי: אפילו לא נעים להגיד.

מירב בן ארי: שמונה פלוגות?

אופיר סופר: לדעתי תשע פלוגות.

מירב בן ארי: מעט מדי.

ניר ברקת: אני אגיד לכם כמה אנחנו צריכים: 180,000.

ניר ברקת: פי חמישה.

ניר ברקת: כמו שבצה"ל המילואים הם פי חמישה יותר מהסדיר.

ניר ברקת: הרי אף אחד לא מציע להגדיל את הצבא הסדיר פי שלושה, אלא להשתמש בעתודה שקוראים לה מדי פעם לפי הצורך.

ניר ברקת: באנלוגיה, אנחנו צריכים לרתום את השלטון המקומי.

ניר ברקת: כל עיר צריכה לדעת לרתום 2% מהאוכלוסייה שלה בהתנדבות, כאשר את העתודה המרכזית שלה אולי כן צריך לממן ברמה הלאומית.

ניר ברקת: קחו למשל את באר שבע, 230,000 איש.

ניר ברקת: הם צריכים לגייס 4,500 אנשים.

ניר ברקת: זה שקול כמעט ל-20 גדודים.

ניר ברקת: חלקם צריכים להיות עסוקים בהגנה המרחבית על העיר וחלקם בדרכים.

ניר ברקת: הם צריכים לוודא שבאר שבע לא מתנתקת ממרכז הארץ בשעת חירום.

ניר ברקת: ואותו דבר בצפון.

ניר ברקת: כל עיר 2% מהאוכלוסייה.

ניר ברקת: הם צריכים להיות מילואימניקים לשעבר, לוחמים לשעבר, מגיל 37 ומעלה - - -

רות וסרמן לנדה: אתה מדבר על משמר אזרחי?

ניר ברקת: לא, אני לא מדבר על משמר אזרחי, אני מדבר על קונספציה חדשה שנגזרת מתרחיש הייחוס.

ניר ברקת: כל עיר צריכה לאסוף את הכוחות שלה, להבין מה האתגרים הביטחוניים ולדעת לגייס את האנשים.

ניר ברקת: הרי את כל הצבא הסדיר ואת צבא המילואים ייקחו לגבולות, אז צריכים אנשים חטיארים כמוני, מיומנים - - -

מופיד מרעי: למי הם יהיו כפופים?

ניר ברקת: לראש העיר.

ניר ברקת: הם יופעלו על ידי המערכת העירונית, כאשר לראש העיר יהיה קצין מהמשטרה וקצין מפיקוד העורף.

ניר ברקת: לראש העיר תהיה אחריות לוודא שהוא יודע להגן על העיר שלו.

ניר ברקת: ומי שחושב שהמשטרה יכולה לעשות הכול לבד, טועה ומטעה, אין לזה שום סיכוי בתרחיש הייחוס שאנחנו מדברים עליו.

ניר ברקת: אני רוצה להגיד תודה למשטרה, אבל בקונספציה הקיימת, שבה כולם מצפים מהמשטרה לתת מענים להכול – אין שום סיכוי שנעמוד ביעד הזה.

ניר ברקת: ואני צופה פני עתיד ואני רוצה לדבר על זה לפני הברוך הגדול הבא.

ניר ברקת: ברגע שהולכים לקונספציה הזאת, בואו נראה איך אנחנו מרוויחים גם בשוטף.

ניר ברקת: ברגע שראש העיר יודע שהוא צריך לגייס 2% מהאוכלוסייה, קודם כול תיעזרו בשומר החדש.

ניר ברקת: הם יודעים להדריך ולסייע, והכול יחד עם המשטרה ובחותמת שלה, הרי אף אחד פה לא מנסה לעקוף אותה.

ניר ברקת: אבל כן צריך לייצר עתודות גדולות ואחריות ישירה לראשי הערים.

ניר ברקת: אם המשטרה תצטרך עכשיו להכפיל את גודלה – זה יעד ענק, אני לא בטוח שתעמדו בו.

ניר ברקת: אבל ברגע שלכל ראש עיר יהיה - - -

רות וסרמן לנדה: חמושים?

ניר ברקת: בוודאי.

ניר ברקת: מדובר על לוחמים לשעבר.

ניר ברקת: וצריך לעשות להם את ההדרכה ואת ההכשרה לטפל גם בשוטף.

ניר ברקת: פתאום יהיו לנו פי ארבעה או חמישה יותר אנשים שיעזרו למשטרה גם בשוטף, ואז אתם תראו את קפיצת המדרגה הגדולה בהתמודדות עם האתגרים של המשטרה.

מירב בן ארי: רעיון מצוין לדעתי.

מירב בן ארי: רות, אני מתנצלת, אני מבקשת לדבר שתי דקות, כי אנחנו אמורים לסיים ב-12:00 ואף אחד כאן עוד לא דיבר.

רות וסרמן לנדה: אני אשתדל לשפוך את כל ליבי בשתי דקות.

רות וסרמן לנדה: אני מברכת את כוחות הביטחון מכל ליבי ומצדיעה לכם.

רות וסרמן לנדה: אני קידמתי חוק בנושא הפרוטקשן, שהיא תופעה מאוד חזקה בצפון ובכלל בארץ.

רות וסרמן לנדה: הדבר הזה בא להגדיר מחדש חוק שהוא מאוד מיושן ולא נותן מענה לפרוטקשן.

רות וסרמן לנדה: זה בעצם מכפיף את חברות האבטחה האלה, שהן לא באמת חברות אבטחה אלא חברות לגביית פרוטקשן, במקום למשרד המשפטים, למשרד לביטחון הפנים, כדי שיהיו להם יותר כלים לפקח על הדבר הנוראי הזה.

רות וסרמן לנדה: הדבר הזה גם יוצמד להחלטות ממשלתיות במסגרת המהלך המשמעותי של הממשלה שנועד למגר תופעות פשיעה ואלימות, בעיקר בחברה הערבית.

רות וסרמן לנדה: מהיכרות שלי עם השטח ומביקור עם לא מעט חקלאים בהקשר של פרוטקשן וטרור חקלאי, אלה תופעות שמרסקות בני אדם.

רות וסרמן לנדה: מדובר על אנשים מלח הארץ, והלב פשוט נשבר.

רות וסרמן לנדה: ההסתכלות על החוק כמשהו שהוא במקרה הטוב המלצה – פשוט כואב הלב למי שאוהב את המדינה.

רות וסרמן לנדה: יש שני דברים שלא קיימים וצריך להסתכל עליהם.

רות וסרמן לנדה: אחד, פיצוי לנפגעי פרוטקשן.

רות וסרמן לנדה: זה מאוד קשה, כי מדובר בנפגעי טרור פר אקסלנס, ואין חברות ביטוח שנותנות להם את המענה.

רות וסרמן לנדה: הדבר השני שנדרש זה סיוע פסיכולוגי.

רות וסרמן לנדה: כי מדובר בפוסט טראומה, אנשים יושבים לילות שלמים, גם נשים, ושומרים על הבתים שלהם עם כלבים.

רות וסרמן לנדה: זה משהו הזוי לחלוטין, זה לא צריך להיות, וצריך לתת מענה חקיקתי לסיפור הזה.

רות וסרמן לנדה: אני רוצה לברך את חברתי לסיעה יעל על היוזמה המופלאה הזאת לדבר על הגליל.

רות וסרמן לנדה: אני רוצה להגיד את מה שאני אומרת תמיד, ואני מתכוונת להילחם על זה:

רות וסרמן לנדה: עם כל הכבוד לחימוש אזרחים – ואין לי ספק שצריך לעבות את הכוח וצריך מתנדבים וגם באמת יש גורמים שעושים עבודה באמת טובה – בסופו של דבר אנחנו רוצים ריבונות ומשילות.

רות וסרמן לנדה: לכן אין תחליף למשטרה.

רות וסרמן לנדה: המשטרה צריכה להתחזק, לקבל תקציבים, לקבל מספרים, הגאווה צריכה לחזור.

רות וסרמן לנדה: בן אדם שפוגש שוטר, הלב שלו צריך לדפוק, כמו בארצות הברית.

רות וסרמן לנדה: אני גאה כשאני רואה שוטר על מדים, וכל אחד צריך או להיות גאה או לפחד.

רות וסרמן לנדה: זה חובה כדי שנוכל לשמור על הבית הזה.

רות וסרמן לנדה: תודה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת עלי סלאלחה, בבקשה, אדוני.

עלי סלאלחה: חברים, הנושא הוא אתגרים מיוחדים של משטרת ישראל ומג"ב במחוז צפון.

עלי סלאלחה: אני מכיר את המשטרה מפן אחר.

עלי סלאלחה: הייתי מנהל בית ספר בכפר בית ג'ן והיו לי שוטרים בכפר.

עלי סלאלחה: אומנם הכפר הזה הוא שקט ואין לו הרבה בעיות, אבל בצפון כן יש בעיות.

עלי סלאלחה: חבר הכנסת ברקת דיבר על כך שאנחנו צריכים כוחות ועוד ועוד.

עלי סלאלחה: אני רוצה לדבר בפן אחר: מה הסיבות שמביאות את התושבים כן לעשות פרוטקשן.

עלי סלאלחה: למה הם מאיימים, למה הם מביאים כלי נשק, למה הם סוחרים בזה.

עלי סלאלחה: ברגע שאנחנו נטפל בסיבות אני חושב שאנחנו נשיג הישגים טובים יותר.

עלי סלאלחה: אז בואו ניקח את מערכת החינוך בסקטור הלא יהודי בצפון.

עלי סלאלחה: אין לה הרבה.

עלי סלאלחה: אין לה הרבה תקציבים.

עלי סלאלחה: ואם אני לוקח את המועצות המקומיות – אין להן תקציבים, אין להן תשתיות, אין להן אזורי תעשייה, אין להן אזורי תעסוקה, אין להן מנהיגים חזקים טובים.

עלי סלאלחה: ראשי המועצות, שחלקם נמצאים פה היום במשכן הזה, סובלים.

עלי סלאלחה: הם רוצים לעשות סדר, אבל אין להם אמצעים, אין להם כלום לטפל בדברים האלה.

עלי סלאלחה: ולכן, גם אם נביא את כל הכוחות האדירים, עדיין, בלי חינוך, בלי טיפול בילד, בלי טיפול בפרט, בלי טיפול בבעיות הכלכליות הקשות שנמצאות בתוך הכפרים, הדברים האלה ימשיכו.

עלי סלאלחה: אני חושב שהגיע הזמן לעשות שוויון - - -

מירב בן ארי: לא הבנתי, זה שאין תשתיות זה אומר שצריך לקחת פרוטקשן?

עלי סלאלחה: לא, ברור שלא, אני נגד זה.

מירב בן ארי: צריך לטפל בתשתיות, אבל מה זה קשור לפרוטקשן?

חיים שולמן: היושבת-ראש, הוא צודק לחלוטין.

חיים שולמן: אני אתן דוגמה - - -

מירב בן ארי: לא, הוא מדבר.

עלי סלאלחה: חברים, אני הייתי מנהל בית ספר.

עלי סלאלחה: קיבלתי בית ספר בשנת 1999, בית ספר עם הרבה בעיות, מה הילדים שם לא עשו.

עלי סלאלחה: אפילו בשנה הראשונה שלי דקרו לי את צמיגי האוטו שלי ארבע פעמים, כי מנעתי מהם להעתיק.

עלי סלאלחה: אבל כשדאגנו להם, אהבנו אותם, חיזקנו אותם, חיזקנו את המוטיבציה שלהם, את הלימודים שלהם, אמרנו להם "אתם יכולים", הדברים התחילו להשתנות ותוך פרק זמן קצר הבאנו את בית הספר הזה להיות הראשון במדינת ישראל, והוא עדיין שם.

עלי סלאלחה: ונשאר לי לברך את המשטרה בצפון ובכלל המדינה.

עלי סלאלחה: יש פה קצין שהיה תלמיד שלי, פאדי חלבי, אז תרשו לי לברך אותו.

עלי סלאלחה: אני רוצה להגיד לכם שאנחנו דואגים שאכן הקצינים והשוטרים הדרוזים יתוגמלו ויועלו בדרגות במשטרת ישראל.

מופיד מרעי: אבל זה לא קרה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת מופיד מרעי, בבקשה, אבל ממש בקצרה, כי יש לנו דיון על קו התפר שמתחיל עוד מעט.

מופיד מרעי: אני רוצה לברך את כל מי שיזם את הדיון.

מופיד מרעי: אני רואה פה קולגה שלי מהצבא, ניר סגל, שהוא עוזר של השר.

מופיד מרעי: היינו מ"פים.

מופיד מרעי: תראו, חברים, אפשר ללכת ולחזק את הפעילות של המשטרה, אבל אני דווקא לא רוצה להתייחס לפעילות של המשטרה, שגם ככה יש לה הרבה עבודה ועשייה מרובה.

מופיד מרעי: כדי להוריד את רמת האלימות אנחנו צריכים להעלות את רמת החיים.

מופיד מרעי: ככל שהמצב הסוציואקונומי ביישובים המעורבים והיישובים הלא יהודיים עולה, ככה יורדת רמת האלימות.

מופיד מרעי: כולם מסכימים איתי בנושא הזה, הייתי ראש רשות ואני מבין את זה.

מופיד מרעי: לכן, גברתי היושבת-ראש, אם יש נושא שצריך להתמקד בו, במיוחד בגליל – וזה גם נכון לגבי הנגב – זה איך להעלות את רמת החיים ואת המצב הסוציואקונומי ביישובים.

מופיד מרעי: צריך להביא פעילות תרבותית, פעילות שתעסיק את הנוער, פעילות שתחנך את הנוער.

מופיד מרעי: בסופו של דבר זה מה שבאמת יביא אותנו למצב של רמת חיים טובה יותר, פחות אלימות ויותר הבנה.

מופיד מרעי: אנחנו מפחדים להיכנס לנישה הזאת, אבל אם רוצים להגיע ליעד חייבים ללכת בכל המישורים, וזה אחד המישורים שצריך לשים עליו דגש.

מופיד מרעי: אתם עושים פה יום מעולה, ביוזמת יעל וענבר, ומגיע לכל מי שמשתתף שאפו גדול וכל הכבוד.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אני אתן לסגל, היועץ של השר עמר בר לב, להתייחס לנושא של הפשיעה החקלאית.

מירב בן ארי: בבקשה, אדוני.

ניר סגל: שלום לכולם.

ניר סגל: אני אתייחס לדברים אופרטיביים שאנחנו מבצעים ולתוכניות שלנו לחצי השנה הקרובה ובעזרת השם ל-2023.

ניר סגל: מבחינת המשרד, אני חושב שיש היום נגישות הרבה יותר גבוהה לקהל היעד שלנו מבחינת חקלאים, ראשי מועצות, וארגונים אזרחיים.

ניר סגל: כל אחד שיש לו בעיה או תלונה ופונה אלינו, אנחנו מטפלים בזה ישירות, גם מבחינת הקשר מול המשטרה וגם בנושאים האחרים.

ניר סגל: על הפרק יש כרגע כמה מהלכים שהם בשלבי ביצוע וכמה מהלכים מתוכננים.

ניר סגל: השיטור המועצתי זה מהלך גדול של המשרד.

ניר סגל: אני אתייחס רק לגבי הגליל, אבל הוא מתקיים גם באזור הנגב.

ניר סגל: כרגע יש במהלך הזה שתי מועצות, ואני מעריך שסביב סוף יוני יתחיל לעבוד שם שיטור מועצתי.

ניר סגל: זה כוח של שבעה שוטרים פלוס ארבעה מפקחים עם סמכויות מלאות, שיטפל בכל הבעיות של הביטחון במרחב הכפרי וכמובן גם בתחום של הפשיעה החקלאית.

ניר סגל: רק לסבר את האוזן, מדובר בהכפלה או שילוש של מצבת הכוחות בשטח.

ניר סגל: היום בכל מועצה יש שניים, שלושה או ארבעה - - -

מירב בן ארי: אבל אני אישרתי שש מועצות, לא?

ניר סגל: כן, שש.

ניר סגל: אני מדבר על שתיים בצפון, שזה מעלה יוסף ומרום הגליל, ואני לא מתייחס כרגע לדרום.

ניר סגל: דרך אגב, קיצרנו משמעותית את הזמן.

ניר סגל: אם עד היום היה מקובל במשטרה ובמשרד לביטחון הפנים שמרגע שהחליטו על היחידה עד הרגע שהיא הייתה מבצעית זה בין שנה ל-18 חודש, אז עכשיו הן יהיו פעילות תוך פרק זמן של בין ארבעה חודשים לשישה חודשים.

ניר סגל: אז זה מהלך אחד מאוד גדול שאנחנו עושים, והתוכנית שלנו היא להוסיף בשנה הבאה עוד עשר מועצות.

ניר סגל: נושא נוסף הוא הנושא של אכיפה מינהלית בתחום של הסגות גבול, בעיקר בנושא פלישות בקר.

ניר סגל: זה נושא שמטופל כבר שנים במדינת ישראל.

ניר סגל: אני חדש בתפקיד וגם חדש בסקטור הציבורי, אבל אני חושב שמה שאנחנו עושים פה בחצי שנה לא עשו מעולם.

ניר סגל: עד סוף השנה תהיה אכיפה מינהלית בתחום של פלישות הבקר, דבר שמשנה בצורה דרסטית את האפשרויות של משטרה ומג"ב לאכוף ולהטיל קנסות.

ניר סגל: רק כדי שנבין את המטריה, היום בפלישות של עדרי בקר הם יכולים לשרוץ ימים, שבועות וחודשים בשטח לא להם.

ניר סגל: ברגע שתהיה אכיפה מינהלית - - -

מירב בן ארי: סגל, רק עוד שתי דקות, כי אנחנו חייבים לסיים.

ניר סגל: זה דבר שישנה את כל המשוואה בתחום פלישות הבקר, בעיקר בצפון.

ניר סגל: אנחנו גם מקדמים ביחד עם משרד החקלאות בעבודה מאוד אינטנסיבית את הנושא של "מוקדים רואים" וטכנולוגיות בתחום המועצות האזוריות.

ניר סגל: זיקקנו את זה והגשנו למשרד החקלאות את התוכניות שלנו לגבי מוקדים במועצות המקומיות ובמועצות האזוריות, ואני מקווה מאוד שהמהלך הזה יצא לפועל בחצי השני של 2022.

ניר סגל: אנחנו את שלנו עשינו ואנחנו תלויים רק במשרד החקלאות לגבי זה.

ניר סגל: נושא אחרון שאני אתייחס אליו זה הנושא של החלטת ממשלה, "בסיסי המתמיד" - - -

מירב בן ארי: אנחנו נעסוק בזה עכשיו בחוץ וביטחון.

ניר סגל: לא בטוח שאני אהיה בדיון הזה, אז אני רק אגיד שאנחנו עשינו את שלנו בעניין הזה.

ניר סגל: התחלנו לגייס מתנדבים, יש לנו 170 בצפון ו-100 בדרום, הוקצו תקנים של סגני ניצבים בהתנדבות לנהל את הפעילויות האלה.

ניר סגל: אלה יהיו בסיסים אקס-טריטוריאליים.

ניר סגל: היום בסיסי הפעלה של מתנדבים, של מג"ב, פועלים במסגרת המועצות.

ניר סגל: לפעמים מדובר על בסיס אחד ולפעמים שניים.

ניר סגל: ופה יהיו בסיסים שרמ"ח יישובים ומפקד מג"ב יוכלו להפעיל אותם בכל הגזרות, והם גם יהיו עם אימון יותר טוב וציוד יותר טוב.

ניר סגל: אנחנו את שלנו עשינו ואנחנו מחכים לכסף שיבוא ממשרד הנגב והגליל.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני גם יכולה להגיד שסגל הוא כתובת לכל - - -

ניר סגל: כתובת לכל הבעיות.

ניר סגל: רק מילה אחרונה.

ניר סגל: השינוי במבנה הארגוני שהשר אישר למג"ב נותן תשובה הולמת לגבי האתגרים שיש לנו במרחב הכפרי, בדגש על הפשיעה החקלאית.

ניר סגל: אני אסיים בלהגיד ש-2023 לא תהיה כמו 2022 ובטח שלא תהיה כמו 2021, את זה אני יכול להבטיח לכולם.

ניר סגל: יהיה פה שינוי מגמה שכולנו נראה אותו.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: מילה אחת ל-ממ"מ, שכתבו את המחקר הזה, ואחר כך מילה לחיים.

מירב בן ארי: אני מתנצלת, פשוט ב-12:10 יש פה רוויזיה וחבר הכנסת כבר מחכה, ואי אפשר לאחר את זה, כי ב-12:00 יש דיון על קו התפר שכבר התחיל בלעדיי, זה לא שאני הולכת לשתות קפה.

עידן גרינבאום: גברתי היושבת-ראש, אני מודה לך שהזמנתם אותנו מהצפון כדי שנשמש קישוט לדיון החשוב הזה.

עידן גרינבאום: אני מצטער שאין זמן כדי לשמוע אותנו, שמביאים פה את השטח, עם כל הכבוד לכל חברי הכנסת ולכל החבורה המצוינת הזאת.

עידן גרינבאום: אני לא מצליח להבין את זה.

מירב בן ארי: אני לא יודעת מי אתה - - -

עידן גרינבאום: אני עידן גרינבאום, יושב-ראש המועצה האזורית עמק הירדן ואיגוד ערים כנרת.

מירב בן ארי: אז נעים מאוד - - -

עידן גרינבאום: נעים מאוד וסליחה שאני מתפרץ, אבל - - -

מירב בן ארי: עם כל הכבוד, אני לא הזמנתי - - -

עידן גרינבאום: עם כל הכבוד לכם.

עידן גרינבאום: תודה.

מירב בן ארי: סליחה, אדוני, אני הזמנתי את משרדי הממשלה, את מג"ב, את ימ"ר צפון.

מירב בן ארי: אם החלטת להגיע לפה - - -

עידן גרינבאום: אז חבל שהודעתם שיש יום הגליל בכנסת, באמת סליחה שהגענו מהצפון.

עידן גרינבאום: תודה רבה לך.

מירב בן ארי: בבקשה, גברתי, לאחר מכן חיים ואז אנחנו סוגרים.

נורית יכימוביץ כהן: אני נורית, ראש תחום ביטחון פנים ב-ממ"מ.

נורית יכימוביץ כהן: אני אצביע על כמה נתונים עיקריים.

נורית יכימוביץ כהן: קודם כול, חשוב לזכור שתושבי מחוז הצפון של המשטרה הם בעצם 14% מתושבי ישראל, אבל הנתונים לגבי האינטרקציה בינם לבין המשטרה הם יותר נמוכים – רק 12% מהתיקים שנפתחו במשטרה קשורים למחוז הצפון ורק 9% מהפניות למוקד 100 הם ממחוז הצפון, ורק 4.5% מהתלונות המקוונות.

נורית יכימוביץ כהן: אפשר לשאול למה זה קורה.

נורית יכימוביץ כהן: אני רוצה גם להזכיר בקיצור את הנושא של התת-דיווח שקשור לשני סוגי עבירות שעלו פה הרבה – הפשיעה החקלאית ונושא הפרוטקשן.

נורית יכימוביץ כהן: אני לא אקריא את המספרים, אבל צריך לזכור שלפחות במה שנוגע לפרוטקשן מדובר על קצה הקרחון.

נורית יכימוביץ כהן: המספר הוא 39%, אבל זה כנראה הרבה פחות ממה שקורה בפועל, יכול להיות בגלל שאין לזה סעיף עבירה ייחודי בחוק.

נורית יכימוביץ כהן: לגבי הפשיעה החקלאית אני אזכיר שבדיון קודם שנערך כאן בוועדה נציגי המשטרה מסרו שהם מתכוונים לערוך סקר בקרב חקלאים בשיתוף עם הלמ"ס, והשאלה היא איך זה התקדם מאז.

משה ארבל: יוצא סקר, ביחד עם המשרד לבט"פ, ל-750 חקלאים.

מירב בן ארי: חיים, סמנכ"ל הרשות לפיתוח הגליל, בבקשה.

חיים שולמן: אני מייצג את הגליל ואני מאוד מבין את עידן, ראש המועצה של עמק הירדן.

מירב בן ארי: כן, אבל עם כל הכבוד, אני לא הזמנתי אותו.

מירב בן ארי: אני שמחה שמפילים עליי את יום הגליל ביחד עם כל האחריות שיש לי בכנסת הזאת, אבל הוא לא באחריותי.

חיים שולמן: בסדר.

חיים שולמן: אנחנו, תושבי הגליל, רוצים לבקש ממך, יושבת-ראש הוועדה, לפקח על פעילות הממשלה ועל התקציבים שאמורים להיכנס לטובת מה ששני חברי הכנסת שמייצגים את המיעוטים אמרו.

חיים שולמן: כי שם עומדת הבעיה.

חיים שולמן: לפני חמש שנים ישבנו עם המשטרה, יגאל חדד ועוד הרבה גורמים, ועשינו תוכנית כדי להיכנס לאחד המקומות היותר בעייתיים בצפון, בלי לציין שם.

חיים שולמן: עד היום לא היה שם שקל.

חיים שולמן: הלכנו והשקענו שם במגרשי כדורגל, והורדנו שם מספרים והורדנו דברים.

חיים שולמן: אני חושב שהתפקיד שלכם הוא לעזור לנו עם הנושא הזה.

חיים שולמן: לא רק לדבר על יום הדין ועל מצבי חירום - - -

רות וסרמן לנדה: אתה מדבר על תוכנית החומש?

חיים שולמן: גם על תוכנית החומש וגם על דברים אחרים.

חיים שולמן: יש משרדים שלוקחים יוזמה ורוצים להיכנס במקום מסוים שאנחנו יודעים שהוא נפיץ - - -

רות וסרמן לנדה: אני אשמח לדבר איתך דקה אחרי הדיון.

חיים שולמן: אנחנו רוצים את העזרה שלכם בפיקוח על הדברים האלה, כי בסופו של דבר הכספים לא מגיעים, לא למשטרה, לא אלינו ולא למי שיכול לתת מענה לאותם נערים שבוחרים לצאת לעשות פרוטקשן.

מירב בן ארי: בסדר גמור, אנחנו נטפל בעניין.

מירב בן ארי: אני מודה לך.

מירב בן ארי: אני מודה לכל מי שהגיע לדיון, אני מצטערת בפני מי שלא דיבר, פשוט יש לנו דיון חשוב מאוד על קו התפר בוועדת החוץ והביטחון, דיון משותף איתי.

מירב בן ארי: אני ממש מתנצלת.

מירב בן ארי: התחייבתי לעשות את יום הגליל, אבל זאת לא הפעם האחרונה, ולא סתם אמרתי שכל הוועדה הייתה במחוז צפון ולא סתם אנחנו ממשיכים כל הזמן להתעסק בפשיעה חקלאית.

מירב בן ארי: רק לפני שבועיים הייתי ביסוד המעלה ובמעלה גמלא, ואני גם יודעת בדיוק על איזה כפר דיברת.

מירב בן ארי: אנחנו נמצאים שם ואנחנו מתכוונים להמשיך, גם אם הדיון הזה היה קצר.

מירב בן ארי: אני שוב מתנצלת, אנחנו נמשיך לעסוק בזה.

מירב בן ארי: אני מודה גם למג"ב צפון, שעושים פעילות חשובה מאוד.

מירב בן ארי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.