ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 255, 2022-05-09 09:00

גלעד קריב: בוקר טוב, ברוכים הבאים, שבוע טוב.

גלעד קריב: נאמר דברי פתיחה למושב – נעשה את זה בישיבה הבאה כדי לא לעכב יתר על המידה את הנוכחות והנוכחים שהגיעו בזמן.

גלעד קריב: תודה לכולם על הצטרפותם.

גלעד קריב: על סדר-היום: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 12), התשפ"ב-2022.

גלעד קריב: אתנו כאן בחדר הוועדה חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן.

גלעד קריב: ממשרד הבריאות חברתנו אילנה גנס,עו"ד מירה רווה, יועצת משפטית ועו"ד עירית ריס מייעוץ וחקיקה ממשרד המשפטים.

גלעד קריב: בוקר טוב לצוות הוועדה, לצוות הייעוץ המשפטי, תודה לכולם שהצטרפתם לדיון.

גלעד קריב: אם אני מבין נכון, אנו מבקשים כרגע לאשר את התקנות לתקופה של עשרה ימים עד 20 בחודש, ואם אני מבין נכון, יש בהן שני שינויים מהותיים בעניין חובת הבדיקות.

גלעד קריב: אבקש ממך עו"ד רווה להציג את התיקונים.

מירה רווה: למעשה שני תיקונים, בעקבות דברים שנאמרו כאן בפעם הקודמת, דרישות שהגיעו מהוועדה, שגורמי המקצוע בחנו אותם.

מירה רווה: אחד, הרחבנו את הפטור.

מירה רווה: אנו מדברים על חובת הבדיקה לפי תקנה 2 72 שעות לפני הכניסה לישראל.

מירה רווה: הרחבנו את הפטור לבעלי אשרות נוספות של מי שעובד פה, כל בעל אשרה מסוג ב' ולמעט ב2 שזו אשרת תיירים, ועכשיו החובה חלה עליהם.

גלעד קריב: זה יכלול את מהגרי עבודה, את הסטודנטים, בני זוג של סטודנטים ותלמידי ישיבות.

מירה רווה: בנוסף, הוספנו אפשרות לתיירים להיבדק לא רק ב-PCR אלא גם באנטיגן.

גלעד קריב: זה התיקונים בתקנות הללו.

מירה רווה: וגם אנחנו מבקשים להאריך בעשרה ימים.

מירה רווה: ציינו שבימים אלה בוחנים, גם כשהדברים נכתבו עוד לא היתה החלטה, ועדיין יש בדיקות והערכות איך אנו מתארגנים לתרחישים נוספים.

מירה רווה: זה בגדול.

מירה רווה: גם שכתבנו תקנה 2 לבקשת הייעוץ המשפטי.

גלעד קריב: גם להבהיר לפרוטוקול כי התפרסמו אתמול פרסומים בתקשורת לגבי סיום חובת הבדיקות בנתב"ג.

גלעד קריב: נכון לרגע זה בתקנות שלפנינו אין בדבר הזה שינוי.

גלעד קריב: הדבר נרמז רק בכך שאתם מבקשים הארכת התקנות לעשרה ימים.

גלעד קריב: זה אומר שבימים הקרובים אנו אמורים לקבל דומני תוך ארבעה ימים – את הנוסח הבא שאתם עובדים עליו, אם תחליטו להאריך.

גלעד קריב: המתכונת הנוכחית לא תוארך.

מירה רווה: איך ומה – זה דברים שממש ברגעים אלו- - -

גלעד קריב: לכן היום אנו לא דנים בגוף התקנות, נושא הבדיקות לנכנסים – לזה נמתין בימים הקרובים להגעת תקנות.

גלעד קריב: קראנו את הודעת משרד הבריאות לגבי הכוונות.

גלעד קריב: נמתין.

גלעד קריב: אנו כרגע בגוף התקנות מתמקדים בשינויים לגבי הנכנסים לישראל.

גלעד קריב: שני התיקונים זה אחד, מתן האפשרות למתן האנטיגן, ושני, צמצום לאוכלוסייה הנבדקת למי שמרכז חייו לא בישראל, דהיינו תייר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: חברתנו אילנה גנס, התייחסות שלך.

גלעד קריב: אבקש ממך לומר, למרות שזה לא בגוף התקנות, לומר בתוך מערכת הדיונים שלכם הנוכחית לגבי המשך חובת הבדיקות לנכנסים, אם מסתמנים כרגע כיוונים, כי אתם הולכים להותיר בדיקות מדגמיות, לבטל בכלל.

אילנה גנס: חשוב להסתכל על תמונת מצב לא רק בישראל אלא גם עולמית.

אילנה גנס: אנו עדיין במעקב אחר מספר וריאנים שהמשמעויות האפידמיולוגיות שלהם עדיין לא ברורות מספיק - B4, B5, גם הווריאנט הניו יורקי שאנו רואים בו שינויים גנומיים די משמעותיים שנמצא תחת מעקב.

אילנה גנס: לכן אנו עדיין לא יכולים להכריז לצערנו על סיום מגפה שאנו יכולים להסתכל על תחלואת קורונה כתחלואת שפעת ובכך לבטל את כל ההיערכויות.

אילנה גנס: ההסתכלות שלנו מתמקדת בניסיון לבנות סנסורים נוספים שיאפשרו לנו לנטר תחלואה.

אילנה גנס: אנו מגדירים כרגע את התקופה הזאת כבין הגלים שמטרתה בין היתר לשמר יכולות בסיסיות, להגיב בזמן לאירוע אם יהיה, אם כן נזהה או נקבל אינדיקציה כלשהי או מהארץ או מהעולם על קיום וריאנט שיש בו סיכון מוגבר לתחלואה קשה מוחלטת מהידבקות חריגה, עקיפה, מוחלטת של מערכת חיסון, גם במחוסנים ומחלימים כולל יכולת לגרום לתחלואה קשה במחוסנים ומחלימים.

אילנה גנס: כל הווריאציות האלה עדיין עומדות על הפרק.

אילנה גנס: חשוב להסתכל גם על תמונת מצב עולם בהיבטים של יכולת העולם להתריע על קיום וריאנטים כאלה.

אילנה גנס: אנו רואים שגם במדינות רבות שקודם דגמו, ריצפו בהיקפים נרחבים, גם שם הכוונה לצמצם וכבר אנו רואים צמצומים בהיקפי בדיקות ובהיקפי ריצופים גם במדינות מובילות כמו בריטניה, גם בארצות הברית אנו רואים פחות בדיקות ופחות רצפים, גם מדינות אירופה נוספות, ולכן ההסתכלות שלנו היא לנסות לייצר עבורנו סנסורים שיאפשרו לנו כמדינת ישראל להחזיק בנתונים ולייצר יכולת התרעה לפחות מסוימת – ודאי לא תהיה בה אותה יכולת כפי שהגבנו בגל 5, אבל עדיין כדי שהיכולת הזו תישמר אנחנו כרגע בוחנים אופציות נוספות כמו הגברת ניטורי ביוב, ניטורי ביוב במטוסים, ניטורי אוויר, ניטורי משטחים.

אילנה גנס: המון אפשרויות שגם אנחנו וגם העולם עוסק בזה.

אילנה גנס: לצערנו בינתיים עדיין אין לנו חדשות מאוד דרמטיות מבחינת יכולת לייצר סנסור מאוד רגיש וספציפי לכניסת תחלואה אבל אנחנו עדיין בוחנים את זה, ומבחינתנו גם בעשרת הימים הקרובים חלק מהתוכנית שלנו היא דגימה מאוד אינטנסיבית של ניטורי שפכים גם במטוסים, בנתב"ג עצמו כדי לנסות לבנות קורלציה מול הנכנסים שעדיין ממשיכים להיבדק.

גלעד קריב: נבחנת אופציה של בדיקה מדגמית כפי שקיים במדינות אחרות?

אילנה גנס: זו אופציה שעומדת על הפרק.

אילנה גנס: זה יאפשר לנו להחזיק בסנסור שהוא מאוד חשוב.

אילנה גנס: כמובן אנו מבינים שכל מדגם, ככל שנשתדל שיהיה מייצג, עדיין לא יאפשר לנו הרמטיות כפי שקיימת היום.

אילנה גנס: היום אנו דוגמים את כל מי שנכנס, 95% מהנכנסים לארץ נכנסים דרך נתב"ג, ו-5% דרך מעברי גבול יבשתיים וימיים, וברגע שלא תהיה לנו דגימה הרמטית של כלל הנכנסים, היכולת שלנו תהיה פחותה להגיב כך שאנו מניחים שכמות הזמן שנצליח להרוויח תהיה קטנה לעומת הקיים היום אבל עדיין הסנסור יישמר במידה מסוימת.

אילנה גנס: לכן אנו בודקים את האופציה הזו למרות ההודעה שפורסמה על ביטול עקרוני של חובה מנדטורית של 100% מהנכנסים.

אילנה גנס: אנו בודקים את האופציות האלה שיאפשרו לנו לשמור כמה שיותר סנסורים בשביל לזהות כניסת וריאנט חדש.

אילנה גנס: זה דבר שנגבש בימים הקרובים.

גלעד קריב: לא הכול מחייב כמובן תקנות, אבל אני מניח שתידרשו לעניין.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: גם היועצת המשפטית נמצאת כאן אתנו.

גלעד קריב: בהנחה שאתם ניגשים לביטול חובת הבדיקה בכניסה, ולא צריכים מקור הסמכה לבדיקה מדגמית – יכול להיות שאם תחליטו, כן צריך מקור הכנסה, אבל אם אנו יורדים מסיפור הבדיקה בכניסה, לפי המצב המשפטי בחוק החדש, למעשה אנו גם לא נדרשים לתקנות לנושא האנטיגן אם זה לאנשים שאינם אזרחים ובעלי רשיון קבע.

גלעד קריב: יוכלו להשתמש בכללי הכניסה לישראל.

מירה רווה: נכון.

מירה רווה: בתקנות האלה, אבל יש עוד סט תקנות.

מירה רווה: כרגע החלטה עד 18 במאי.

מירה רווה: עדיין אין החלטה מה קורה בהמשך.

מירה רווה: כעיקרון אנו מדברים על תקנות תעופה והפלגת נופש שמטילות חובות על מפעילים, חברות טיסות.

מירה רווה: יש הרבה מגבלות סביב הקורונה.

מירה רווה: יש הצדקה כרגע.

גלעד קריב: אני מעלה את הנקודה כי בראשית יוני נצטרך לדון בשאלת חידוש ההכרזה על מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: דומני, כולם מסכימים שאנו לא במצב חירום ויש לומר שהחוק עומד בתוקפו, אבל במקום שאין צורך על הכרזה על מצב בריאותי מיוחד, אין מה להאריך את ההכרזה וזה תלוי בשאלה אם אתם מפעילים בפועל כלים.

גלעד קריב: זה תקנות, נכון.

גלעד קריב: יש להזכיר שניתן לחזור למצב בריאותי מיוחד בהכרזה של הממשלה להם באופן כמעט מיידי ולכן שוב אומר מראש – לא טוב יהיה שנשאיר מצב של הכרזה אם אנחנו רק בשביל נקודת קצה קטנה מפעילים את הסמכויות לפי החוק.

גלעד קריב: יש לחשוב על הפתרונות ויש לנו לזה שלושה שבועות.

גלעד קריב: גם אפשר תמיד לומר: מאריכים את ההכרזה בשבועיים כי לא מיצינו את הבדיקה אבל אני מסמן את העניין.

גלעד קריב: אנו לא נותיר את ההכרזה עומדת בתוקפה אם לא יהיה שימוש בסמכויות.

גלעד קריב: זה גם לא שאלה של מדיניות.

גלעד קריב: החוק אומר שמקום שלא צריך סמכויות, אין הכרזה.

גלעד קריב: החוק יעמוד בתוקפו.

גלעד קריב: אילנה, עוד התייחסויות שלכם בנושא?

אילנה גנס: חשוב להסתכל גם על מדיניות של מדינות אחרות בעולם.

אילנה גנס: זה משהו שבדרך כלל עולה כאן.

אילנה גנס: עדיין הרבה מדינות שמשאירות חובת בדיקה מדגמית.

אילנה גנס: מה שישתנה, אם זה יהיה - שמימון הבדיקות יהיה ציבורי ולא פרטי, וגם זה חלק מהמשמעויות שיעלו גם למשרד האוצר כאופציה שנבחנת כרגע.

אילנה גנס: הדבר הנוסף - כמובן יש לזה הרבה מאוד משמעויות תפעוליות מבחינת נתב"ג איך אנו הופכים את זה למציאות כי אין ספק שהרבה סוגיות שלא מעסיקות את העולם כי שם אומרים: כל נוחת חמישי הולך להידבק, וזה מתבצע במדינת ישראל – ההיתכנות של זה היא קצת יותר מורכבת.

אילנה גנס: כששאלנו את סינגפור למשל איך אתם מוודאים שאנשים אחר כך נדגמים בקהילה – אמרו לנו: מה הסיפור?

אילנה גנס: איזו אכיפה צריך?

אילנה גנס: אומרים לאנשים ואנשים עושים בדיקה.

גלעד קריב: אני לא בטוח שאין פה אגדה אורבנית סינגפורית.

גלעד קריב: בעניין הזה אני חסיד של סנגורם של ישראל.

אילנה גנס: חלק מהאופציות, גם אם נכונות אפידמיולוגית רפואית, הן לא תמיד קלות לביצוע ואכיפה.

אילנה גנס: מורכבות די גדולה.

גלעד קריב: אין ספק.

גלעד קריב: אני חושב שמה שצריך להעסיק אותנו – נשאלתי על כך בתקשורת – לא הגיוני לחייב אזרחים שחוזרים לביתם לבדיקה רפואית פולשנית ועוד לשלם עליה רק לטובת השארת המערך לשעת חירום.

גלעד קריב: מצד שני, אני מקבל מאוד את האמירה שלכם, שיש לחשוב איך יש לנו היכולות להרים מחדש במהירות מערך רציני, במידה שנצטרך.

אילנה גנס: ההערכה שלנו שאם אנו מפסיקים לחלוטין בדיקות, היכולת להחזיר את היכולות האלה תוך פרק זמן קצר פשוט לא תהיה קיימת.

אילנה גנס: כל הרעיון של בין הגלים הוא לשמר יכולת, ולשם כך אנו צריכים להשאיר לנו סנסורים אל"ף מבחינה אפידמיולוגית שנוכל לזהות, ושתיים, להחזיק את כל התשתית בכוננות שתאפשר לנו- - -

גלעד קריב: זה ברור.

גלעד קריב: יש מספר דוברים שמבקשים להתייחס.

גלעד קריב: חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן, בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה.

דב ליפמן: כבוד היושב-ראש, רציתי לחדד, כי יש לנו המון פניות בנושא – מהתקנות האלה עכשיו אוחזי ויזה לעבודה גם יהיו במצב שלא חייבים להיבדק?

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: מי שיהיה עם B1 – רק תיירים.

דב ליפמן: זה שינוי מאוד משמעותי.

דב ליפמן: ורציתי לברך את הצוות.

דב ליפמן: לאורך כל התקופה הם היו בקשר אתנו כל הזמן, אילנה, אני משגע אותך עם ווטסאפים וכל הזמן עונים לנו כדי שנוכל לתת מענה לציבור.

דב ליפמן: רציתי לומר תודה על כל שיתוף הפעולה למשרד הבריאות.

עידית ריס: אשרה מסוג ב'2.

גלעד קריב: כמובן זה יעודכן באתרים מרגע שנאשר הכול.

גלעד קריב: עו"ד ליאור ברס, בבקשה.

ליאור ברס: שלום.

ליאור ברס: תודה על זכות הדיבור.

ליאור ברס: אני רוצה להצטרף לברכות למשרד הבריאות על התיקון שמכניס את נושא האשרות נשאר ב'1 ו-ב'4.

ליאור ברס: מ-24 בפברואר – זו היתה הפגישה הראשונה שלנו בנושא – מנסה להכניס את ההחרגה של נושא אשרות של מרכז חיים בישראל.

ליאור ברס: כל הנושא הזה.

ליאור ברס: זה קרה בתהליך מדורג, שבהתחלה הכניסו את אשרות א' ועכשיו מכניסים אשרות ב'.

ליאור ברס: רוב הבקשות שלי באמת נכנסות בתיקון הזה, אז תודה.

ליאור ברס: אני כן מבקשת בקשה להבא, יוצאת פה בפנייה למשרד הבריאות אבל לא רק – גם לרשות האוכלוסין ולכל המשרדים האחרים בממשלה – להיות מודעים לקיומם של האנשים בעיקר אנשים בהליך המדורג, אנשים בהליך התאזרחות, בני זוג ובנות זוג של אזרחים ישראליים שחיים במדינה עם משפחות ישראליות.

ליאור ברס: לא הגיוני, שפעם אחר פעם – לא רק בתקנות האלה אלא גם בהרבה דברים אחרים – אנשים לא מודעים לקיום.

ליאור ברס: אני מדברת על אנשים שמחזיקים ב-ב'1.

ליאור ברס: אנחנו חודשיים וחצי אחרי השינוי של התקנות ורק עכשיו האנשים האלה מקבלים את ההחרגה מבדיקות טרום טיסה.

ליאור ברס: יש בני זוג של ישראליים שנמצאים באשרת ב'2.

ליאור ברס: אני מבינה שכרגע לא יהיה להם פתרון.

ליאור ברס: אני מדברת על אנשים שנמצאים בפתח ההליך המדורג.

ליאור ברס: יש אנשים שעוד לא קיבלו את אשרת ב'1 שלהם.

ליאור ברס: לצערי זה הליך שיכול לקחת גם שמונה חודשים מהרגע שאתה מגיש בקשה להליך מדורג ועד שאתה מקבל את ה-ב'1 המיוחל.

ליאור ברס: אני מבינה שכרגע לא יהיה פתרון ל-ב'2, אם זה מסיבות טכניות- - -

גלעד קריב: הפתרון ל-ב'2 הוא שמשרד הבריאות נענה לבקשת הוועדה לאפשר בדיקות אנטיגן.

גלעד קריב: כל מי שנוסע לארצות הברית מישראל, גם אם הוא אזרח אמריקאי, עושה בדיקות אנטיגן.

גלעד קריב: מדינת ישראל כרגע תהיה בצד הפחות מחמיר בעולם המערבי.

גלעד קריב: רוב המדינות לא עושו את ההבחנה הזו בין יושבי קבע לתיירים, ואנו עושים אז ירדנו מה-PCR וזה יעזור גם לאוכלוסייה הזאת.

ליאור ברס: וטוב שכך.

ליאור ברס: ואם מישהו שומע אותי, לשקול אולי שינוי המעמד של בני זוג שנמצאים בהליך המדורג שלא יוגדרו כעובדים זרים.

ליאור ברס: זה לא קשור.

גלעד קריב: הם ב-ב'2 בתחילת ההליך המדורג?

ליאור ברס: כשנכנסים לישראל מקבלים ב'2 שזה אשרת תייר ולאחר מכן בפתח ההליך המדורג זוגות נשואים מקבלים אשרת ב'1 למשך חצי שנה ובני זוג לא נשואים מקבלים ב'1 למשך שלוש שנים מינימום.

גלעד קריב: יכול להיות שהפתרון הוא הקפדה על הנושא הזה של הכללת ה-ב'1 בכל הסדר.

ליאור ברס: אני מבינה את הקושי של משרד הבריאות לעשות את ההבחנה בין ב'1 שהוא בן זוג שנמצא בהליך התאזרחות לבין ב'1 שהוא מהגר עבודה.

ליאור ברס: לכן אני אומרת שאולי הגיעה השעה בעקבות הקורונה בתחומים של תעסוקה, בתחומים נוספים.

גלעד קריב: אני רוצה להציע שתוציאי – אני חושב שיש הרבה מסקנות בעקבות השנתיים של הקורונה לא רק בתחום הבריאותי אלא גם באחרים – אני מציע שתוציאי מכתב לשרת הפנים עם העתקים - לראש הרשות וגם לוועדות החוקה והפנים.

גלעד קריב: יכול להיות שזו יוזמה שקשורה בעיקר לגידול במספר האנשים שמקיימים זוגיות ללא נישואין וזה הסיפור, כי הידועים בציבור נמצאים במעמד הזה של ב'1 שלוש שנים, בעוד שהנשואים נמצאים במעמד הזה לחצי שנה.

גלעד קריב: זה משמעותי בכניסה וביציאה מישראל, משמעותי בנוגע לזכויות אולי אחרות.

גלעד קריב: זה נקודה שיש לחשוב עליה, בלי קשר לקורונה.

גלעד קריב: נדבר בעניין.

גלעד קריב: יש פה בהחלט מה לחשוב.

ליאור ברס: תודה גם לוועדה שעמדה לצדנו במשך כמה וכמה דיונים בנושא.

גלעד קריב: תודה לך, עו"ד ברס, על העשייה המשמעותית.

גלעד קריב: חברנו אורן פסטרנק, בבקשה.

אורן פסטרנק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

אורן פסטרנק: חברים, בגלל שההערכות הפכו לסיסטמיות בנושא של חובת הבדיקות בכניסה לישראל חשוב להזכיר את זה כי הטריוויאלי נשכח – מדובר פה בכפייה של הליך רפואי כפי שכבודו ציין, ובסוף מאלצים את התושב ואת התייר לשלם על אותה בדיקה.

אורן פסטרנק: לא ברור, אם אנחנו נמצאים – איפה ההצדקות לאותה פגיעה קשה באותן זכויות אזרח.

אורן פסטרנק: כשיוצאות ההצהרות האלה של משרד הבריאות שאני מברך עליהן ששוקלים לבטל בשעה טובה את אותה חובת בדיקה בנחיתה בישראל, נשאלת השאלה מדוע יש לחכות עוד עשרה ימים לטובת אותו עניין.

אורן פסטרנק: בהמשך, חשובה מאוד השקיפות בכל נושא הכספים.

אורן פסטרנק: חשוב שמשרד הבריאות יציג לאן מתגלגלים כל הכספים בנושא הבדיקות.

אורן פסטרנק: כמה מזה הולך למדינה, כמה לזכיין, כמה בדיקות יש ביום, כמה כסף יוצא מכל הבדיקות האלה ביום או בעשרה ימים.

אורן פסטרנק: חשוב שהציבור ישמע את הדברים כדי שלא יישאר טעם לא טוב.

אורן פסטרנק: לא ברור מדוע מתעקשים על המשך החובה הזו עוד עשרה ימים.

אורן פסטרנק: יש אזרחים שעבורם חובת הבדיקה הזאת לא רק משהו שהוא בכיס.

אורן פסטרנק: יש אנשים שבגלל שלא מעוניינים לבצע את הבדיקה הזאת נפגע חופש התנועה שלהם – לא יכולים לצאת מישראל תקופה מאוד ארוכה.

אורן פסטרנק: לכן יש משנה תוקף לאותו ביטול.

אורן פסטרנק: אני יודע שזה לא בקובץ התקנות האלה אבל בגלל שהדרכון הירוק בוטל – אין איפה להעלות את זה - חייב להעלות את הנושא של כלי שייט.

אורן פסטרנק: מנו ספנות למשל דורשים בדיקה של דרכון ירוק בכניסה לשייט כשיוצאים מישראל.

אורן פסטרנק: אנו חייבים בתקופה שנשארות פה שאריות אנכרוניסטיות שהגיע הזמן לבטלן.

אורן פסטרנק: יכול להיות שיתקיים דיון מעקב בכל נושא הדרכו הירוק למרות שלכאורה בוטל אך מסתבר שהוא לא בוטל בכל מקום.

אורן פסטרנק: סוגיה שנדונה בוועדת חוקה לאורך כל הדרך.

אורן פסטרנק: בגלל שהדרכון הירוק בוטל, אין לנו היכן להעלות את זה.

אורן פסטרנק: אני לא רוצה להיות חצוף ולהעלות יותר מדי נושאים.

אורן פסטרנק: חשוב שיהיה דיון מעקב בנושא.

אורן פסטרנק: שתי נקודות: יש עדיין בתי חולים, מוסדות רפואיים שדורשים דרכון ירוק או חלופת בדיקות ומתנים את הטיפול הרפואי בכך.

אורן פסטרנק: יש חובת בדיקה לעובדי בריאות ורווחה, תוך עקיפת ועדת חוקה בכל נושא התקנות שהיו בעבר לעובדים על ידי הוצאת הוראת מנכ"ל שמחייבים את העובדים ואת המבקרים להיבדק ולא ברורה הסמכות החוקתית לדבר הזה, זה שערורייתי.

אורן פסטרנק: אסיים בכך.

אורן פסטרנק: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רוצה להתייחס לדברים.

גלעד קריב: אני חושב שאמרת דברים חשובים וחברותיי ממשרד המשפטים והבריאות, חשוב לי גם התייחסותכם – כעת או בהמשך.

גלעד קריב: אורן, אני רוצה להבחין בין שתי הסוגיות שהעלית.

גלעד קריב: אני לא מקל ראש – אמרתי את זה גם בתקשורת וגם כאן - בנושא חובת הבדיקות.

גלעד קריב: אסור להיות שווי נפש ולומר: כולנו רגילים לבדיקות בשנתיים האחרונות אז עושים עוד בדיקה כשנכנסים לארץ.

גלעד קריב: מדובר בבדיקה רפואית פולשנית – לא מסוכנת אבל בכל זאת פולשנית.

גלעד קריב: הממד הכספי חשוב.

גלעד קריב: אין להקל ראש בכפיית בדיקות רפואיות ואנו לא מקלים בזה ראש.

גלעד קריב: אני לא בטוח שאני מסכים אתך לגבי פרשנות החוק.

גלעד קריב: בעיניי כשמשרד הבריאות אומר:

גלעד קריב: אנו זקוקים לימים ספורים נוספים כדי לבצע התאמת האמצעים שאנו נוקטים בהם, בעיניי זה עומד בדרישות החוק.

גלעד קריב: בסופו של דבר כשמדובר בתקופת זמן קצרה, ואין חשש שיש פה ניסיון להיתלות בתהליכי התאמה כדי להאריך את משך הבדיקות בעיניי זה אומר בקריטריונים של החוק של הפעלת סמכויות – הפרמטר של צמצום הפגיעה האפשרית בבריאות הציבור שזה הפרמטר שהחוק מדבר עליו, אני חושב שהמתווה שמשרד הבריאות מדבר עליו שאומר:

גלעד קריב: אנחנו זקוקים לעוד עשרה ימים כדי לבצע את מה שאילנה ציינה, התארגנות ממחודשת בעיניי עומד בהגדרות החוק.

גלעד קריב: לכן אמליץ לחבריי לאשר את התקנות כמובן.

גלעד קריב: לגבי הסוגיה השנייה, אני חושב שאתה נוגע בסוגיה חשובה מאוד גם ברמה המשפטית.

גלעד קריב: אני לא חושב שניתן בקלות לבצע גזירה שווה בין מקומות פרטיים לבין מוסדות שלטון וציבור.

גלעד קריב: הדיון, האם מקום פרטי יכול להחליט שהוא מונע כניסה על רקע התחסנות זה דיון משפטי משמעותי.

גלעד קריב: חוק איסור אפליה בכניסה למקומות ציבוריים לא מונה את הסיפור הזה של סטטוס רפואי שכרוך ברצונו של האדם כעילת אפליה אסורה.

גלעד קריב: אני לא רוצה לקבוע פה מסמרות – זה גם לא תפקיד הוועדה.

גלעד קריב: אם יש מי שחושב שהצטרפות לשייט שזה שירות- - -

טליה ג'מאל: לגבי הקרוז, יש בתקנות שוועדת הכלכלה דנה בהם הגבלות על הקרוזים שדורשות בדיקה לפני העלייה.

גלעד קריב: בסדר.

אורן פסטרנק: חיסון ללא חלופת בדיקה.

גלעד קריב: בתחילת הדיון ביקשתי שמשרד הבריאות יבצע בימים הקרובים בדיקה של אילו סמכויות עדיין מופעלות מכוח החוק.

גלעד קריב: סוגיה אחת, הוא הזכיר את הקרוזים שזה כן מעוגן בתקנות.

גלעד קריב: זה אמרנו שאתם ממילא הולכים לבדוק דברים ולבחון.

אילנה גנס: האם הדרישה בהפלגות היא לביצוע PCR ללא קשר לסטטוס חיסוני.

גלעד קריב: כל מה שקשור לעוד תקנות וכו', תבדקו.

גלעד קריב: יש לנו חודש עד הצורך לחדש את ההכרזה על מצב בריאותי מיוחד ותעשו בו.

גלעד קריב: אילנה ועו"ד רווה, אני מבקש שתעשו סקירה וסריקה של אילו סמכויות מופעלות מכוח החוק.

גלעד קריב: מה באמת אתם עדיין עומדים על השארתו ואז יש לראות האם בשביל זה נכון להכריז על הארכת המצב הבריאותי או אפשר למצוא פתרונות אחרים.

גלעד קריב: אורן מעלה עוד שתי נקודות שלא קשורות למה יש בתקנות.

גלעד קריב: יש מקומות פרטיים שלמרות ביטול חובת התו הירוק ממשיכים להתנהג כאילו יש תו ירוק.

גלעד קריב: אם המקומות פרטיים, יש פה דיון משפטי שיכול להיות שיתברר פעם בבית המשפט.

גלעד קריב: היועץ המשפטי לממשלה לא מנחה גופים פרטיים.

גלעד קריב: אם יש אדם, שחושב שנפגע באופן לא ראוי מגוף פרטי שהפלה אותו, מנע כניסתו על רקע רפואי, עומדות לו זכויות כאזרח במדינה שיש בה בי משפט.

גלעד קריב: לגבי רשויות שלטון או מוסדות ציבור, עו"ד רווה וריס, אני חוזר על אמירתי שכתובה בפרוטוקולים אין ספור פעמים: יש הכרח בדיון, ואם זה לא יקרה במשרד המשפטים אצל היועצת המשפטית לממשלה, בלית ברירה אקיים זאת פה.

גלעד קריב: נשאלת שאלה משמעותית, האם מוסד ציבורי, אחרי שבוטלה חובת התו הירוק, יכול מכוח החלטתו להמשיך להפעיל מדיניות תו ירוק בלי הסמכה בחוק.

גלעד קריב: זו שאלה אחת.

גלעד קריב: מחר מחליטה אוניברסיטה שהיא ממשיכה לדרוש תו ירוק כי המרצים שם פוחדים ללמד בכיתות עם לא מחוסנים.

גלעד קריב: אפשר לעשות את זה?

גלעד קריב: אי אפשר?

גלעד קריב: ראינו דוגמאות לגופים שפועלים בכיוונים האלה במהלך החודשים האחרונים.

גלעד קריב: זה דיון שברגע מסוים חייבים לקיימו ושהיועצת המשפטית לממשלה תגבש כאן עמדה, ואם לא, נבקש את משרד המשפטים להציג כאן עמדה.

עידית ריס: משרד המשפטים התייחס כמה פעמים לסוגיה ואמר שבהיעדר הסמכה.

גלעד קריב: לא, הוא נמנע מלומר ברחל בתך הקטנה שלמוסדות ציבור ולמוסדות בעלי אופי דו מהותי, כי אוניברסיטה – הם לא יכולים לעשות את זה, ואז אי אפשר לומר את זה כאן בוועדה.

גלעד קריב: יש לומר זאת בהנחיה.

גלעד קריב: אם יש בתי חולים, וראינו את הדברים – שפועלים מעבר למה שמותר.

גלעד קריב: יש פה עוד סוגיה שאיני פותח בה דיון – רק מסמן.

גלעד קריב: נשלח מכתב של עו"ד פסטרנק.

גלעד קריב: יצאה תשובה של משרד הבריאות.

גלעד קריב: איני רוצה לבלבל את היוצרות ולעסוק בעניין.

גלעד קריב: קיבלנו את המכתב לפני ימים אחדים.

גלעד קריב: נלמד את תשובת משרד הבריאות.

גלעד קריב: עו"ד פסטרנק, ככל שנצטרך לקיים דיון בנושא – נקיים.

גלעד קריב: דבר אחד ברור – אנו יוצאים משנתיים מאוד קשות.

גלעד קריב: אולי לא יצאנו מהן – אנו כרגע בפאזה של רגיעה.

גלעד קריב: התקבעו פה כל מיני דפוסים.

גלעד קריב: צריך לתת את הדעת איך אנו מנחים את השירות הציבורי.

גלעד קריב: היינו במצב שנמנעה כניסת אזרחים ללשכות רישום מקרקעין בלי שום הסמכה.

גלעד קריב: הבאנו את המקרים כאן בדיונים בוועדה.

מירה רווה: זה לא המצב.

מירה רווה: גם ציינו בתשובה שיש חוזר שאמור להתעדכן בימים הקרובים.

גלעד קריב: נלמד את הדברים.

גלעד קריב: ככל שלך יש עוד נתונים, תביא.

גלעד קריב: כשמשנים מדיניות, לוקח זמן עד שזה מחלחל.

גלעד קריב: אם יהיו עוד דוגמות, תציף אותן.

גלעד קריב: יטפלו בהן במשרדי הבריאות והמשפטים.

גלעד קריב: יש שאלה שאני מבקש מחשבה שלכם עליה, סוגית העובדים באמצעות כללי מינהל ולא באמצעות תקנות.

גלעד קריב: אם נותרו מקומות שבהם כן דורשים תו ירוק מעובדים, צריך לבדוק, ואבקש, עו"ד ריס, זה בין משרדי האוצר לבריאות.

גלעד קריב: תו ירוק לעובדים זה משרד האוצר.

גלעד קריב: עשו בדיקה אם בכלל נשאר משהו כי על פניו נשארו.

מירה רווה: זה חלק מסט של חיסונים, במחלקות רגישות.

גלעד קריב: כיוון שיש חוק שמתייחס לדרך של לעשות את זה באמצעות תקנות אבקש בדיקה שלכם, האם באמת ההסדרה היום של כללים לגבי עובדים במקומות רגישים יכולה להיעשות באמצעות כללי מינהל או באמצעות חוקים אחרים שעושים רגולציה למקום העבודה הזה או כן צריך להישאר עם התקנות.

גלעד קריב: זה קשור לסיפור של המשך ההכרזה.

גלעד קריב: אם נגלה שאתם עומדים על זה שעובדים במקומות רגישים יהיו מחוסנים או יעשו בדיקות ואין דרך להסדיר את זה אלא בתקנות, תבואו עם בקשה להארכת ההכרזה.

גלעד קריב: אז אני מבקש שתבדקו את הסוגיה.

גלעד קריב: התייחסויות נוספות?

גלעד קריב: עו"ד דוד שפרכר.

דוד שפרכר: בוקר טוב אדוני ותודה רבה.

דוד שפרכר: יש לי שאלה שלא הועלתה במסמך ההכנה לדיון בנוגע לטופס הצהרה למשרד הבריאות כניסה ישראל, כלומר עם ביטול בדיקת הקורונה בכניסה לארץ, אם הבנתי נכון, אותו טופס שאנשים מחויבים למלא כדי להגיע לארץ עדיין מופיע – הייתי מציע גם לטפל בנושא.

גלעד קריב: החובה הזו לא מתבטלת בעשרת הימים הקרובים.

אילנה גנס: זה נמצא בתקנות תעופה, חובת מילוי טופס כניסה לישראל.

גלעד קריב: שואל עו"ד שפרכר, בעוד עשרה ימים, אם יבטלו את הבדיקות בכניסה, האם תהיה הצדקה לקיום הטופס?

אילנה גנס: כרגע זו הדרך היחידה שלנו לדעת מאיפה האדם הגיע.

אילנה גנס: אין שום אינדיקציה.

דוד שפרכר: אני מוכרח לציין שבכל רחבי האיחוד האירופי הדרישה הזו כבר לא קיימת בכמעט אף מדינה באיחוד האירופי וביתר המדינות שנקטו באמצעים כאלה כמו איחוד האמירויות ומדינות אחרות.

דוד שפרכר: לכן הייתי מציע שגם הנושא הזה יטופל כי חבל להשאיר את הדבר זהה על כנו כשאין הרבה הצדקה, ומצד שני, זה מטיל חובה ולפעמים קשיים טכניים לנוסעים כשנמצאים בחו"ל.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה דברים שאני מניח שהמשרד יבחן.

גלעד קריב: ודאי שאם נותרות חובות, צריך שתהיינה להן הצדקה.

גלעד קריב: בבקשה.

ליאור ברס: סליחה, שכחתי לציין פרט טכני חשוב – אם אפשר שמשרד הבריאות כשמעביר את ההחרגה החדשה לרשות שדות התעופה או למי שמעביר, לציין ברחל בתך הקטנה את סוגי האשרות המוחרגות.

ליאור ברס: כרגע התיקון הקודם שעבר על ויזות א', משרד הבריאות שחרר את ההחרגה – א'1 עד א'5.

ליאור ברס: זה גרם לסירובי עלייה למטוס למי שהם א'2, א'3, א'4, שחברות התעופה לא ראו את האות של האשרה.

ליאור ברס: אז לתקן את העניין הזה, לפרט, א'2, א'3, א'4, ואת הוויזות שמיתוספות, שזה ב' 1 ו-ב'4 לכל הפחות.

גלעד קריב: בבקשה.

בני פרץ: כבודו, בהיותו חבר עוד בתקופת הקורונה וכמי שלחם לייצר את המסכות לעם ישראל וכולל הקנסות, אני לא חושב שהקורונה הסתיימה.

בני פרץ: אני ממשיך עם המסכה.

בני פרץ: אנו עם שלצערי פורע חוק בארצות.

בני פרץ: אינו ממושמע.

בני פרץ: מנצלים את חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, כשאמרתי שצריך לשנותו ולתת חוקים בנושא הזה, כי אנו רואים מה קורה בסין.

בני פרץ: כשיפרוץ בקיץ הזה, תוך חודשיים שלוש תראה את הפריצה, ואחר כך נמצא עצמנו שוב ערומים.

בני פרץ: לכן פה צריך מאוד להיזהר בכניסה לארץ.

בני פרץ: לא לוותר על זה.

בני פרץ: ביציאה – שילך, אבל בחזרה חייבים להמשיך לבצע את הבדיקות כי משם תצא הרעה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: דעתך חשוב ה ונשמעה.

גלעד קריב: ניגש להקראה.

טליה ג'מאל: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 12), התשפ"ב – 2022.

טליה ג'מאל: בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4(א)(2), 7א(א)(2), ו- 23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף – 2020 (להלן – החוק), [ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת/ מליאת הכנסת מתקינה הממשלה תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

טליה ג'מאל: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021 (להלן- התקנות העיקריות), אחרי ההגדרה 'בדיקה' יבוא: ""בדיקת אנטיגן" – בדיקת קורונה שבוצעה בשיטת rapid antigen test במקום המיועד לביצוע בדיקות כאמור, על ידי גוף המנפיק לנבדקים אישור בכתב על הממצא, ולמעט בדיקה שהנבדק מבצע באופן עצמאי;".

טליה ג'מאל: זה שונה מהבדיקות שיש היום כי זה בחו"ל.

טליה ג'מאל: תיקון תקנה 2 2.

טליה ג'מאל: בתקנות העיקריות במקום תקנה 2, יבוא: "חובת ביצוע בדיקה לפני הכניסה לישראל 2.

טליה ג'מאל: (א) אדם ששהה מעל 72 שעות מחוץ לישראל לא יכנס לישראל בלא שיש בידו אישור על ממצא שלילי כמפורט להלן; אישור כאמור בפסקאות (1) ו- (2) יוצג לקצין ביקורת הגבולות; לעניין זה, "קצין ביקורת גבולות" – מי שמונה לכך לפי סעיף 15(ב) לחוק הכניסה לישראל: (1) אם הוא נכנס לישראל במעבר גבול יבשתי , אחד מאלה: (א) בדיקה שביצע במהלך 72 השעות שקדמו למועד כניסתו לישראל; (ב) בדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 השעות שקדמו למועד כניסתו לישראל; (2) אם הוא נכנס לישראל במעבר גבול ימי, אחד מאלה: (א) בדיקה שביצע במהלך 72 השעות שקדמו ליציאתו מהמדינה האחרת; (ב) בדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 השעות שקדמו ליציאתו מהמדינה האחרת; (3) אם הוא נכנס לישראל דרך שדה תעופה בין לאומי, אחד מהמפורטים להלן; לעניין פסקת משנה זו משך שהות נוסע או איש צוות מחוץ לישראל יחושב מנחיתת כלי הטיס במדינת השהות עד מועד ההמראה המתוכנן לישראל מאותה מדינה או ממדינה אחרת שבה שהה הנוסע או איש הצוות: (א) בדיקה שביצע במהלך 72 השעות שקדמו למועד ההמראה המתוכנן של כלי הטיס, או בדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 שעות שקדמו למועד ההמראה המתוכנן של כלי הטיס; (ב) לעניין נוסע שהגיע בטיסה הכוללת יותר ממקטע טיסה אחד–בדיקה שביצע במהלך 72 השעות שקדמו למועד ההמראה המתוכנן של מקטע הטיסה הראשון או בדיקת אנטיגן שביצע במהלך 24 שעות שקדמו למועד ההמראה המתוכנן של מקטע הטיסה הראשון, ובלבד שזמן השהות המתוכנן בין מקטעי הטיסה אינו עולה על 24 שעות; (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א) – כאן אנו עושים את כל ההחרגות - (1) אזרח ישראל, בעל רישיון לישיבת קבע בישראל או בעל רישיון לישיבת ארעי בישראל או בעל רישיון לישיבת ביקור, למעט רישיון לישיבת ביקור מסוג ב/2 (להלן – אשרת תייר), לפי חוק הכניסה לישראל או איש צוות בכלי טיס, שחזר ממדינה שהיציאה אליה לא הוגבלה בתקנות לפי סעיף 7א(א) לחוק לא חייב להציג ממצא שלילי כאמור בתקנת משנה (א); (2) איש צוות בכלי טיס המגיע לישראל ממדינה שהיציאה אליה הוגבלה בתקנות לפי סעיף 7א(א) לחוק, לתקופה שאינה עולה על 72 שעות, לא חייב להציג ממצא שלילי כאמור בתקנת משנה (א);

טליה ג'מאל: (3) ועדת חריגים הכוללת את ראש רשות האוכלוסין וההגירה, המנהל הכללי של משרד הבריאות והמנהל הכללי של משרד החוץ או נציגיהם, רשאית לאשר בקשה של אדם להיכנס לישראל דרך תחנת גבול כאמור, גם אם לא הציג ממצא שלילי כאמור, אם שוכנעה כי צורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד מצדיק זאת, ובכלל זאת אם קיים קושי ממשי של העדר נגישות לבדיקות במדינה שממנה הוא מגיע לישראל; החלטה לעניין אישור כאמור תהיה בכתב ומנומקת; (4) המנהל הכללי של משרד הבריאות רשאי לאשר בקשה של אדם להיכנס לישראל דרך תחנת גבול אם הוא הציג ממצא חיובי בבדקה או בבדיקת אנטיגן, בנסיבות מיוחדות, אם שוכנע כי צורך הומניטרי או צורך אישי מיוחד מצדיק זאת, ולפי תנאי האישור.

טליה ג'מאל: " תיקון תקנה 4 3.

טליה ג'מאל: בתקנה 4(1) לתקנות העיקריות - (1) ברישה - (א) במקום "בבדיקה שנערכה במועד כאמור בתקנה 2(א)(1)" יבוא "בבדיקה או בבדיקת אנטיגן שנערכה כאמור בתקנה 2(א)(1) או (2) לפי העניין"; (ב) במקום "כמפורט בתקנה 2(א)(2) או (3)" יבוא "כמפורט בתקנה 2(ב)(2) או (3)"; כאן, משרד הבריאות, שימו לב שיש לתקן – ל-ב(ב)(3) או (4).

טליה ג'מאל: זה תיקון נוסח.

טליה ג'מאל: (2) בפסקת משנה (א), אחרי "בעל רישיון לישיבת ארעי בישראל" יבוא "או בעל רישיון לישיבת ביקור שאיננה אשרת תייר"; (3) בפסקת משנה (ב) אחרי "בעל רישיון לישיבת ארעי בישראל" יבוא "בעל רישיון לישיבת ביקור שאיננה אשרת תייר".

טליה ג'מאל: תיקון תקנה 9 4.

טליה ג'מאל: במקום תקנה 9 לתקנות העיקריות, יבוא: "תוקף 9.

טליה ג'מאל: תוקפן של תקנות אלה, עד יום י"ט באייר התשפ"ב (20 במאי 2022)" תחילה 5.

טליה ג'מאל: תחילתן של תקנות אלה ביום ט' באייר התשפ"ב (10 במאי 2022).

גלעד קריב: מי בעד?

גלעד קריב: הצבעה בעד – פה אחד אושר.

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: חברותיי, תודה.

גלעד קריב: ניפגש פה בימים הקרובים, אני מניח.

גלעד קריב: העלינו את הנקודות ונמתין לשמוע מכם.

גלעד קריב: תודה על העשייה והעבודה.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.