ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 262, 2022-05-02 10:00

אלכס קושניר: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: ישיבה אחרונה בזמן הפגרה.

אלכס קושניר: אני גם מצהיר על כך לפרוטוקול.

אלכס קושניר: בשבוע הבא אנחנו נתחיל את כנס הקיץ שיבוא עלינו לטובה.

אלכס קושניר: יש לנו הרבה מאוד סוגיות לדון בהן אבל היום נתרכז בהעברות תקציביות ויש לנו לא מעט.

אלכס קושניר: אני מקווה שנוכל לעשות זאת בצורה יעילה ואפקטיבית.

אלכס קושניר: לפני שנתחיל, הצעות לסדר.

אלכס קושניר: חבר הכנסת בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה אדוני היושב ראש.

ולדימיר בליאק: אנחנו שבוע לפני פתיחת כנס הקיץ של הכנסת שצפוי להיות, לפחות בעיניי, אחד הכנסים הכלכליים החשובים בעשרים השנים האחרונות.

ולדימיר בליאק: לאחר שהצלחנו בשנה האחרונה להגיע להישגים מרשימים ברמת המקרו, בהורדת הגירעון, באבטלה ולהעביר רפורמות מרחיקות לכת, זו העת להרחיב ולהעמיק את ההצלחה במרמת המקרו למיקרו לכיס של כל אזרח.

ולדימיר בליאק: כבר בפתח המושב הקרוב נקדם את מענק האומיקרון לעצמאים, נקודות זיכוי למשפחות עובדות, הכפלת מענק עבודה ומהפכה בנקודות זיכוי לעולים חדשים.

ולדימיר בליאק: מתחילים כמובן ביישום רפורמת הייבוא שבעיניי היא הגורם המרכזי בהורדת יוקר המחייה, מתקדמים עם הקלות ברישוי עסקים ואתמול הייתה מסיבת עיתונאים בנושא ברפורמת החקלאות.

ולדימיר בליאק: בשלבי סיום נמצא מתווה רשת ביטחון לעצמאים, גם רפורמה נהדרת ומקיפה בדיווח העסקים הקטנים לרשות המסים, וכמובן הצעדים המתוכננים בתחום הדיור.

ולדימיר בליאק: כל מה שמניתי ישנה את פני כלכלת ישראל, יוריד מחירים, יגדיל את ההכנסה הפנויה לכל אזרח אבל על מנת שזה יקרה, אנחנו כמובן חייבים יציבות פוליטית וחייבים לשמור על ממשלה יציבה ומתפקדת, להימנע מעוד סבב של אי יציבות וטלטלה מיותרת ומזיקה, ועל כן עלינו, על כל חברי הכנסת, מוטלת אחריות.

ולדימיר בליאק: אנחנו חייבים להפנים את חשיבות השעה ולהבין כי היציבות הפוליטית היום היא המפתח גם להורדת יוקר המחייה וגם בסופו של דבר לעלייה ברמת החיים.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אזולאי, בבקשה.

ינון אזולאי: תודה רבה.

ינון אזולאי: קודם כל, ניחומים למשפחת גילאון על מות חבר הכנסת אילן גילאון.

ינון אזולאי: לי אישית יש הכרת הטוב המיוחדת לחבר הכנסת אילן גילאון עליה דיברו אתמול רבות.

ינון אזולאי: כולם יודעים שבשנת 2017 בדיון על חוק המרכולים אבי זיכרונו היה שר לשירותי דת וחבר כנסת ולא היה יכול להגיע להצבעה שהייתה אולי אחת ממלחמות הדגל של מרצ.

ינון אזולאי: בכל זאת ידענו שצריך להביא את אבא לכנסת, זה היה קשה להביא אותו, אבל הוא מצדו אמר לי שהוא בכל מצב מגיע.

ינון אזולאי: אז הייתי יועצו של השר דרעי.

ינון אזולאי: הוא אמר לי שהוא מגיע בכל מצב ולא משנה אם זה באמצע טיפול ואם הוא צריך להפסיק את הטיפול.

ינון אזולאי: אמר שלכבוד השבת הוא מגיע בכל מחיר וגם במחיר שיצטרך לשלם על כך בחייו.

ינון אזולאי: אילן גילאון, חבר כנסת ממרצ, מהקצה השני בדעותיו משל אבי שמע את זה, פנה ליושב ראש הסיעה שלנו, התקשר אלי באופן אישי ואמר לי שאבא לא מגיע וכי הוא מקוזז איתו.

ינון אזולאי: אמרתי לו שלהיות מקוזז, אנחנו יודעים שלא נותנים לו.

ינון אזולאי: אז יושב ראש הקואליציה היה יואל חסון שבשום פנים ואופן לא הסכים ולא גילה ולו טיפת אנושיות אחת ואמר שהוא לא מוכן שיתקזזו.

ינון אזולאי: אילן אמר שהוא לא שואל אף אחד, שהוא מתקזז עם אבא ואכן כך היה.

ינון אזולאי: אבא לא הגיע לקריאה ראשונה.

ינון אזולאי: לאחר מכן בקריאה שנייה ושלישית אמנם לא הרגיש טוב אבל הצליח להגיע.

ינון אזולאי: כשפגשתי את אילן בכנסת, חיבקתי אותו ואמרתי לו תודה רבה.

ינון אזולאי: אמר לי שאין תודה רבה, אין על מה, אנושיות לפני הכול, וינון, מתי שאתה צריך, אתה לא שואל אף אחד, לא מחפש אף אחד, אילן גילאון הוא הכתובת.

ינון אזולאי: אילן היה כזה.

ינון אזולאי: אילן היה זה שדואג לחלשים, הוא תמיד היה עבור החלשים.

ינון אזולאי: אצלו זאת לא הייתה סיסמה אלא הוא אמר שאנחנו עובדים אצל החלשים, וכי אם כל אחד בכנסת ירגיש מי שהוא חלש, ירגיש אדם עם מוגבלות, הוא יצליח לחוקק ולהעביר חוקים.

ינון אזולאי: אנחנו זוכרים את המלחמה שהוא ניהל מתוך האופוזיציה עבור זכויות לאנשים עם מוגבלויות, הנגשה במוסדות החינוך, וגם הצליח.

ינון אזולאי: הוא הצליח להעביר בקריאה טרומית את הצעת חוק להגדלת קצבת הנכות לשכר המינימום.

אלכס קושניר: הוא בכה כשזה עבר.

ינון אזולאי: הוא בכה.

ינון אזולאי: הוא עלה ובכה והוא בכה לא בגלל שאילן היה אדם עם מוגבלות כי הוא לא הרגיש זאת כאילו הוא עצמו כזה אלא הוא הרגיש את השני.

ינון אזולאי: זה היה אילן גילאון.

ינון אזולאי: אדם.

ינון אזולאי: לאחר מכן הייתי איתו מספר פעמים בקשר, גם לאחרונה, ותמיד שוחחנו ודיברנו בחיבה.

ינון אזולאי: הוא תושב העיר אשדוד, היה סגן ראש העיר, ורק בשנתיים האחרונות הוא עבר לרמת גן.

ינון אזולאי: גם כסגן ראש עיר באשדוד תשמעו עליו רק דברים טובים.

ינון אזולאי: זה לא שתשמעו דברים רעים, תשמעו רק דברים טובים כי אילן היה אדם מיוחד, אדם בשביל כולם והכי חשוב, הוא היה אדם לפני הכול.

ינון אזולאי: לכן כל אחד מאיתנו צריך לעשות משהו במה שהוא מאמין, בדרך של אילן כדי שזה יהיה לעילוי נשמתו וימשיך את דרכו בעוד מעשה טוב ובעוד גילוי אנושיות.

ינון אזולאי: אני חושב שאילן היה סמל וזה סמל שלא צריך לומר שהיה אלא זה סמל שצריך להמשיך ולהיות כאן איתנו.

ינון אזולאי: זה על אילן גילאון.

ינון אזולאי: כולנו חבים לו וצריכים להסתכל עליו וללמוד ממנו.

ינון אזולאי: כמו שאומרים, במעבר חד לימינו אנו.

ינון אזולאי: שמעתי את דבריו של ידידי היקר ולדימיר.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שצריך יציבות.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שכדי לתפקד צריכה להיות כנסת יציבה.

ינון אזולאי: אני זוכר שזעקתם על כך עת הממשלה לא הייתה יציבה והכנסת לא הייתה יציבה ואמרתם צאו לבחירות.

ינון אזולאי: לכן אני רוצה להמשיך את דבריך ולומר: צאו לבחירות.

ינון אזולאי: הגיע הזמן.

ינון אזולאי: אם הכנסת לא יציאה, אנחנו 60-60, הגיע הזמן לצאת לבחירות ושהעם יחליט.

ינון אזולאי: אני לא יודע אם אנחנו יכולים ממשלה בכנסת הנוכחית אבל הגיע הזמן לצאת לבחירות.

ולדימיר בליאק: בממשלה הקודמת היו חודשיים שלא התקיימה ישיבת ממשלה ולכן קראנו לזה ממשלה לא מתפקדת.

ינון אזולאי: עדיף שלא תהיה ישיבת ממשלה מאשר תהיה.

מיכל שיר סגמן: בפעם האחרונה שבדקתי, אתם 54.

ינון אזולאי: אני לא יודע איך האצבעות שלך סופרות.

ינון אזולאי: כנראה ספרת כמה ביחד בקואליציה.

מיכל שיר סגמן: אלא אם כן אתה סופר גם את המשותפת.

ינון אזולאי: אנחנו כאופוזיציה, כרגע אנחנו נמצאים עם 60.

ינון אזולאי: ולדימיר, אמרת לא פעם וגם אתמול אמרת שבוועדת הכספים העברתם הכול והכול בסדר.

ינון אזולאי: אם כן, לא חכמה להעביר בוועדת הכספים כאשר השוויוניות כאן היא מכאן והלאה.

אלכס קושניר: ינון, אני מזכיר לך שהרבה דברים העברנו כאן בהסכמה וביחד.

ינון אזולאי: תכף אני אגיע גם לזה.

ינון אזולאי: בדיוק אני בא לומר גם את זה.

ולדימיר בליאק: זה באמת גילוי מרעיש שלקואליציה יש רוב בוועדה.

ינון אזולאי: אתם ריבוי דורסני, אבל ייאמר לזכותו של יושב ראש הוועדה שהרבה דברים בזכותו באנו, נכנסנו לחדר והעברנו אותם גם בהסכמה.

ינון אזולאי: יש דברים שלא הסכמנו עליהם וכקואליציה דורסנית מבחינת האחוזים שלכם, העברתם אותם.

ינון אזולאי: היו פעמים שידעתם שאתם לא מצליחים להעביר ולכן הגשתם בקשה להתייעצות סיעתית וביקשתם להגיש רוויזיה.

ינון אזולאי: זה לא חכמה להעביר.

ינון אזולאי: יש אדם שאומר שהוא הגיע לסוף המסלול אבל השאלה אם הוא הגיע חבול ופצוע או חלילה ללא רוח חיים או שהוא הגיע בריא ושלם כאשר ראשו למעלה.

ינון אזולאי: אתם לא נמצאים עם הראש למעלה, אתם אפילו נמצאים חבולים, פצועים ואפילו בהחייאה.

ינון אזולאי: לכן אני אומר שהרפורמה שהגשתם, גם מה שאתם רוצים לעשות בחקלאות, זה עדיין לא נגמר.

ינון אזולאי: זה אמור להגיע למליאה.

ינון אזולאי: הגשתי מכתב.

ינון אזולאי: הנה, קח אותו.

ינון אזולאי: אני אומר לך, תשמרו על החברים שלכם בקואליציה כי ככל הנראה יש לכם בעיה גדולה להעביר את הרפורמה הזאת.

ינון אזולאי: אל תתגאו בה עד שהיא לא תעבור.

ינון אזולאי: לגבי האומיקרון.

ינון אזולאי: תקרא מה כתבו כל הבכירים ואחרי שתעבור על כל מה שהם כתבו על התכנית הזאת אתם תתביישו על כך שהצעתם אותה.

ינון אזולאי: קשה לראות את זה עובר כשאתם מכניסים את זה.

ינון אזולאי: ימים יגידו אבל הימים האלה לא רחוקים אלא הם ימים קרובים.

ינון אזולאי: תודה רבה.

אלכס קושניר: זה היה אחלה נאום קדם בחירות.

אלכס קושניר: יש לך עוד הרבה זמן לתרגל כי עד הבחירות יש לנו עוד הרבה מאוד זמן.

ינון אזולאי: בוא נראה אם התקציב יעבור.

אלכס קושניר: מבטיח לך כאן את כל הבמה כדי שתוכל לדבר.

ינון אזולאי: אתה מוכן להתחייב שהתקציב יעבור כמו שכל הזמן התחייבת?

אלכס קושניר: אנחנו נעשה את כל המאמץ שהתקציב יעבור.

ינון אזולאי: אתה מוכן להתחייב כפי שהתחייבת כל פעם?

אלכס קושניר: נעשה הכול כדי התקציב יעבור.

ולדימיר בליאק: אנחנו מתחייבים על מקסימום מאמץ.

אלכס קושניר: לפני שהתקציב יעבור, יש לנו העברות תקציביות.

אלכס קושניר: אופיר, אתה רוצה הגיד משהו?

אופיר כץ: כן.

אופיר כץ: תודה אדוני היושב ראש.

אופיר כץ: חברת הכנסת שיר, הייתי שמח לשמוע את התגובה שלך על חברת הקואליציה שלך – אבתיסאם מראענה - שהולכת ליום הזיכרון הישראלי-פלסטיני.

אופיר כץ: זאת שימינה אמרו שזאת בושה שבג"ץ הכשיר אותה כחברת כנסת, שהיא מבזה את זיכרון השואה ואת חיילי צה"ל הגיבורים.

אופיר כץ: הייתי שמח לשמוע את העמדה שלך, מה את אומרת על זה שיושב ראש ועדה וחברת קואליציה שלכם הולכת למפגש המחפיר הזה.

אופיר כץ: לגבי האומיקרון.

אופיר כץ: אדוני היושב ראש, יזמתי יחד עם חבריי מהאופוזיציה דיון מיוחד במליאה.

אופיר כץ: עזוב את העובדה שלפני יותר חודשיים ליברמן עשה כבר מסיבת עיתונאים והבטיח שנעזור וכי כל עצמאי שנפגע באומיקרון יקבל פיצוי.

אופיר כץ: ץ עד עכשיו לא הבאתם את זה להצבעה למרות שאמרנו שתביאו ואנחנו נתמוך.

אלכס קושניר: אתה קצת מבלבל עם העובדות.

אופיר כץ: אחר כך תתקן את העובדות כפי שאתה רואה אותן.

אופיר כץ: כפי שאני רואה אותן, ב-28 בפברואר הוא עשה מסיבת עיתונאים ואמר שיפוצו אבל עד עכשיו לא עשיתם עם זה שום דבר.

אלכס קושניר: חוץ מהעובדה שזה אושר בוועדת שרים לחקיקה ויעלה למליאה בשבוע הראשון של הכנסת.

אופיר כץ: את העצמאי זה מעניין?

אופיר כץ: העצמאי רוצה את הכסף.

אלכס קושניר: הוא יקבל את הכסף ברגע שנחוקק אתה חוק ונעשה את זה מהר.

אופיר כץ: לגבי התכנית עצמה.

אופיר כץ: זאת תכנית מחפירה.

אופיר כץ: בושה שבכלל הבאתם את התכנית הזאת.

אופיר כץ: הדברים היחידים שיש שם שבולטים לעין הם איך באוצר מנסים לא לתת לעצמאים.

אופיר כץ: שמים כל מיני מכשולים, כל מיני קריטריונים כדי לתת כמה שפחות.

אלכס קושניר: למשל?

אופיר כץ: למשל לא לתת עד דצמבר.

אופיר כץ: למשל העליתם מ-25 אחוזים פגיעה ל-35 אחוזים.

אלכס קושניר: לא היו 40 אחוזים?

אופיר כץ: היו 25 אחוזים.

ולדימיר בליאק: היו גם 40 אחוזים.

אלכס קושניר: אנחנו נתווכח על כך הרבה עת נתחיל לדון בחוק.

אופיר כץ: כשאנחנו הבאנו את זה עד 100 מיליון, כשאתם הגבלתם עכשיו ל-60 מיליון, אתה זוכר מי צעק ש-100 מיליון זה לא מספיק?

אופיר כץ: חברי האופוזיציה, אתה ומיקי לוי שהשתולל כאן.

ולדימיר בליאק: זה יגיע לוועדה ואנחנו נדון בזה.

אופיר כץ: אמרתם למה עשיתם 100 מיליון ובואו נעשה עד 400.

אופיר כץ: זה היה מאבק שלכם ואנחנו הקשבנו להם לטובת העצמאים והגדלנו את הסכום ל-400 ואז העלינו את רף הפגיעה.

אופיר כץ: כאן מלכתחילה אתם קובעים 35 אחוזים.

אופיר כץ: הגבלתם את זה ל-60 מיליון.

אופיר כץ: אתם נותנים להשוות רק לשנה אחת.

אופיר כץ: למה?

אופיר כץ: תנו להם להשוות לשנתיים.

אופיר כץ: אתם רוצים באמת לעזור, תנו להם להשוות לשנתיים כך שיותר אנשים יקבלו.

אופיר כץ: כל הארגונים יוצאים נגד התכנית הזאת.

אופיר כץ: אני רוצה להגיד לך שאני מאוד מקווה שכפי שאנחנו קיבלנו את התכניות מהאוצר ונאבקנו ביחד, קואליציה ואופוזיציה, ושיפרנו והוצאנו את התכניות אחרות לגמרי, אני מקווה שבתכנית הזאת - אנחנו אמרנו שנתמוך בקריאה הראשונה – כשזה יגיע לוועדה, אני מקווה שלא יהיו כאן רובוטים שיעבדו למען האוצר ולא למען העצמאים.

אופיר כץ: תודה.

אלכס קושניר: אפשר לעבור להעברות תקציביות?

מוסי רז: לא.

מוסי רז: גם אני ביקשתי הצעה לסדר.

מוסי רז: אדוני היושב ראש, בגלל דברי השנאה שנשמעו כאן קודם, אני רוצה להבהיר.

מוסי רז: מאז שנת 2006 אני משתתף בטקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני שמארגן פורום המשפחות השכולות ולוחמים לשלום.

מוסי רז: אני רוצה לשאול מי אתם שתגידו למשפחות שאיבדו את החיילים שלהם בצבא איך לציין את האבל שלהן?

מוסי רז: איזו חוצפה ואיזו שנאה צריך כדי להשמיע את הדברים שאמר כאן חבר הכנסת כץ.

שלמה קרעי: ומה עם רוב המשפחות השכולות שמזדהות - - -

מוסי רז: אל תפריע לי.

אלכס קושניר: לא להפריע.

אלכס קושניר: אתה תרצה להגיד משהו, תוכל לעשות זאת.

מוסי רז: מי אתם שתתקפו אדם שאיבד את הבן שלו שהיה בן 13, ילד שלא עשה שום דבר, בטעות אולי, על כך שהוא מציין את יום הזיכרון עם המשפחות השכולות הישראליות?

מוסי רז: מי אתם שתתקפו את החבר שלי בסאם, שהבת שלו שהייתה בת 10 קיבלה בגב כדור שהרג אותה ואתם תוקפים אותו על ההשתתפות שלו בטקס יום זיכרון ישראלי-פלסטיני?

מוסי רז: מי שתוקף את הטקס הזה הוא אנטי ישראלי, נגד חיילי צה"ל, מבזה את חללי צה"ל.

מוסי רז: תתבייש לך חבר הכנסת כץ.

אופיר כץ: תתבייש לך אתה שאתה מגבה כנס כזה.

מוסי רז: תתבייש לך.

מוסי רז: חצוף.

מוסי רז: שונא את צה"ל, שונא את חללי צה"ל, שונא את מדינת ישראל, שונא את הפלסטינאים, שונא את העולם.

אופיר כץ: אתה שונא את חיילי צה"ל שרוצים לשפוט אותם בהאג.

מוסי רז: גועל נפש.

אופיר כץ: אתם שונאים את חיילי צה"ל.

מוסי רז: גועל נפש צרוף.

אלכס קושניר: מוסי רז ואופיר כץ, אתם בקריאה ראשונה.

אופיר כץ: אתם רוצים להעמיד אותם לדין.

אופיר כץ: תתביישו.

מוסי רז: שונא ישראל.

אופיר כץ: על מה, על זה שהם שומרים עלינו?

אופיר כץ: בושה ששמו אתכם בקואליציה.

שלמה קרעי: אתה חי בבועה, אתה לא רואה שיש כאן אויבים שרוצים להשמיד אותך ואותי ואת כולנו?

שלמה קרעי: אלה שאתה יושב איתם.

מוסי רז: אביר ארמין בת 10 שקיבלה כדור בגב, היא אויבת?

שלמה קרעי: טקס הזיכרון הזה, אלה שיושבים איתך בטקס הזה היו רוצים להשמיד אותנו ולהעיף מהאדמה הזאת.

מוסי רז: אתה אל תקבע למי שיושב בטקס מה הוא היה רוצה.

שלמה קרעי: זה טקס שהוא חרפה, וחרפה שחבר כנסת במדינת ישראל משתתף בטקס חרפה כזה.

מוסי רז: שונאי ישראל.

מוסי רז: זה מה שאתם.

אופיר כץ: אתה שונא ישראל ושונא חיילי צה"ל.

אופיר כץ: מי שרוצה להעמיד אותם לדין, שונא אותם.

מוסי רז: הייתי בצה"ל יותר ממך ואל תיתן לי ציונים.

אלכס קושניר: אופיר כץ ומוסי רז, קריאה שנייה.

מוסי רז: אתה מבזה את חללי צה"ל.

אופיר כץ: תשאל את המשפחות השכולות מה הן חושבות על הטקס.

מוסי רז: מי שמארגן את זה, אלה משפחות שכולות.

אלכס קושניר: מספיק עם הוויכוח.

אלכס קושניר: הוויכוח שלכם והמלים בהן אתם משתמשים כרגע, למרות חילוקי הדעות, הם אלה שפוגעים במשפחות השכולות.

אלכס קושניר: אני מבקש שעם כל הוויכוחים שיש, עם כל חילוקי הדעות ועם כל האמוציות, כאשר מדובר על משפחות שכולות, תשמרו על שיח תקין והולם.

אלכס קושניר: העברה תקציבית ראשונה מספר 13003.

אלכס קושניר: פנייה לוועדה מספר 14-15, משרד האנרגיה.

עידו מור: רפרנט אנרגיה, אגף תקציבים.

עידו מור: אנחנו מבקשים לדון בסעיף 34, משרד האנרגיה, פנייה מספר 34003.

עידו מור: הפנייה נועדה לתקצב את סעיף 34 ב-25 מיליון שקלים בהוצאה, ב-150 אלפי שקלים בהוצאה מותנית ובשני תקני כוח אדם.

עידו מור: הפנייה מחולקת לתכניות.

עידו מור: תכנית ראשונה היא הוצאות שכר, תקצוב של שני תקנים במשרד האנרגיה לצורך היערכות משק הדלק בהתאם להחלטת ממשלה 1231 בנשוא אסטרטגיה לפיתוח ולקידום מפרץ חיפה ותיקון החלטת ממשלה.

עידו מור: התכנית השנייה היא יחידות מקצועיות 343003, תקצוב של 150 אלף שקלים בהוצאה מותנית עבור פעילות של אכיפה ותפיסת דלקים.

עידו מור: בנוסף סך של 20 מיליון שקלים עבור שינוי בתחזית הרשאות עבר שניתנו לשם פיתוח תשתית החלוקה של הגז הטבעי.

עידו מור: התכנית השלישית היא תפעול ופעולות במכון הגיאולוגי, 343102.

עידו מור: מדובר ב-5 מיליון שקלים עבור תקצוב פעילות מחקרית בנושא ים המלח בהתאם להחלטת ממשלה 3742 מיום 15 באפריל 2018 שעניינה סיוע ליישובים ולרשויות באזור ים המלח להתמודדות עם נזקי הבולענים ותיקון החלטת ממשלה בהתאם לקצב הביצוע של הפעילות בפועל.

אלכס קושניר: שאלות, חברי הכנסת.

ינון אזולאי: שלום לך.

ינון אזולאי: קודם כל, לגבי תכנית 343003.

ינון אזולאי: יש שם תכנית לגבי מפרץ חיפה.

ינון אזולאי: מה היעדים של התכנית?

ינון אזולאי: ראיתי שב-2015 הייתה החלטת ממשלה ולאחר מכן הייתה שוב ב-2021.

ינון אזולאי: מה היעדים?

ינון אזולאי: מה נעשה עד עכשיו?

ינון אזולאי: תן לנו קצת רקע על התכנית כי כפי שנראה כרגע מפרץ חיפה עדיין ממשיך בזיהום האוויר והוא עדיין לא ירוק.

עידו מור: אני אדייק.

עידו מור: יש כאן תיקון שנדרש לעשות בפנייה, שנשלח לוועדה.

עידו מור: התכנית היא 343001.

עידו מור: זאת תכנית השכר.

עידו מור: נמצא ב-זום תקציבן משרד האנרגיה.

ינון אזולאי: אני אשאל אותך לגבי התקנים.

ינון אזולאי: מאיזה משרד אתם לוקחים שני התקנים?

ינון אזולאי: אתם מניידים אותם בתוך המשרד?

עידו מור: כן.

עידו מור: אנחנו מניידים אותם בתוך המשרד.

ינון אזולאי: מאיפה לאיפה?

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: מה קרה?

ינון אזולאי: מה הצורך שהתעורר?

עידו מור: אני אומר בגדול ואם צריך פירוט, התקציבן ישמח לתת אותו.

עידו מור: התקבלה החלטת ממשלה שהתכלית שלה הוא להיערך בין השאר בצורכי משק האנרגיה מבחינת יתירות כדי שיהיה אפשר בעתיד לשנות את פעילות מתקני הזיקוק בחיפה ולצורך כך מינהל הדלקים במשרד האנרגיה צריך להיערך והוא צריך לייצר יותר פעילות ולשם כך להשתמש ביותר כוח אדם.

ינון אזולאי: כמה תקנים יש היום ולאיזה תפקידים רוצים להכניס את שני התקנים?

עידו מור: במינהל הדלקים או בכל המשרד?

ינון אזולאי: במינהל הדלקים.

ינון אזולאי: מאיפה אתם לוקחים בתוך המשרד?

עידו מור: אנחנו לוקחים את זה מהמכון הגיאולוגי במשרד.

ינון אזולאי: שם אתם לא צריכים את התקנים האלה?

עידו מור: כרגע האיוש לפי התקנים לא מלא ולכן אנחנו יכולים להעביר את התקנים.

ינון אזולאי: יש שם עוד תקנים מיותרים?

עידו מור: אני לא מכיר.

עידו מור: אני אבדוק.

עידו מור: צריך לומר שהם לא מיותרים, אלא זה פשוט תיעדוף.

ינון אזולאי: הם לא בשימוש.

ינון אזולאי: אתם מחליטים כך כי אתם רואים שיש שני תקנים שהתפנו, שלא אוישו, שכנראה יצאו לאיזה שהם מכרזים, אולי יצאו לפנסיה או משהו ואז התקנים האלה לא אוישו ואתם אומרים שאם חצי שנה הם לא אוישו, כנראה שאין צורך בזה ומעבירים אותם למקום אחר בתוך המשרד.

ינון אזולאי: אני מבין שזה כך.

ינון אזולאי: בסדר, אין בעיה.

ינון אזולאי: אני רק שואל אם אין לכם עכשיו צורך או שאולי נראה בפנייה אחרת בעוד חודש אז תבואו ותאמרו שאתם צריכים שני תקנים ותביאו אותם ממקומות אחרים.

ינון אזולאי: האם עשיתם את הבדיקה הזאת?

ינון אזולאי: שנית, הייתי מבקש לדעת באיזה רמת דאגות נמצאים התקנים שהיו שם ואתם מעבירים אותם למינהל הדלק.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת לאיזה תקנים אתם מעבירים אותם ואחר מכן הייתי רוצה לדעת לגבי התכנית בגינה אתם מעבירים לשם את התקנים.

עידו מור: אני אומר שהבקשה היא מהמשרד.

עידו מור: כלומר, המשרד עצמו עושה את התיעדוף.

עידו מור: אנחנו לא מחליטים איך לחלק את התקנים בתוך המשרד.

עידו מור: במקרה הזה למשרד נדרשו שני תקנים נוספים למטרה הזאת והוא העדיף את זה על פני שימושים אחרים במשרד.

עידו מור: לגבי כמה תקנים בדיוק יש שם, אפשר לפנות לתקציבן משרד האנרגיה, נשמח.

עידו מור: הוא ב-זום.

אלכס קושניר: תעלו אותו בבקשה ב-זום.

ינון אזולאי: אגב, למה הוא ב-זום?

ינון אזולאי: כבר דיברנו על כך.

עידו מור: יש לו חג.

ינון אזולאי: כל הכבוד לו שהוא עובד בחג.

ראפת דיבסי: לשאלת חבר הכנסת אזולאי.

ראפת דיבסי: במינהל הדלק יש 37 תקנים - - -

ינון אזולאי: (בערבית).

ינון אזולאי: חג שמח.

ראפת דיבסי: תודה רבה.

ראפת דיבסי: לשאלתך, במינהל הדלק יש 37 תקנים שרובם הם תקנים של פיקוח.

ראפת דיבסי: אנחנו דורשים את התקנים למינהל הדלק לצורך היערכות מתאימה של משק האנרגיה שתכליתה להביא להפסקת זיקוק הנפט והתעשייה הפטרוכימית במפרץ חיפה.

ראפת דיבסי: אנחנו חייבים לשמור על הרציפות התפקודית ולשמור על כל מקורות האנרגיה במדינת ישראל והיערכות להפסקה או צמצום בדלקים פוסיליים ומעבר לאנרגיות מתחדשות.

ינון אזולאי: מתי אתם מתכננים להפסיק ולנקות את מפרץ חיפה מכל הדלקים?

ראפת דיבסי: החלטת הממשלה מפרטת את הצעדים שמשרד האנרגיה חייב לעשות בתקופה הקרובה.

ראפת דיבסי: קודם כל, צריך להקים מתקן קבע אחר בצפון הארץ שיחליף את המתקן במפרץ חיפה.

ראפת דיבסי: צריך להקים מתקני אחסון לצורך אחסון מלאי אסטרטגי של דלקים.

ראפת דיבסי: צריך להכין תכנית מפרט להקמת מתקנים מוגנים לאחסון.

ראפת דיבסי: גם צורך בשמירה על יכולת הניפוק של מדינת ישראל מבחינת תזקיקי הדלקים.

ראפת דיבסי: לכל זה יש תכנית מפורטת.

ינון אזולאי: ההחלטה הייתה ב-2015 וכל אחד יגיד שזאת הממשלה הקודמת, אבל זה לא משנה.

ינון אזולאי: השאלה היא איך אתם כמשרד האנרגיה התקדמתם מאז.

ראפת דיבסי: המשרד נערך ליישום כל החלטות הממשלה.

ראפת דיבסי: אנחנו דורשים את התקנים לצורך הכנת תחזיות לצריכת הדלקים בישראל.

ראפת דיבסי: אנחנו רוצים גם להכין תכנית מתאר להקמת תשתיות האחסון.

ראפת דיבסי: המשרד נערך בכל מה שניתן גם בתקנים הקיימים וגם בתוספת של כוח האדם שאנחנו דורשים עכשיו.

ראפת דיבסי: לכן, ככל שנקבל את התקנים כמה שיותר מהר, נתחיל ליישם את זה בפועל בצורה הרבה יותר מהירה.

ינון אזולאי: בתכנית 343003, התכנית הבאה, יש את כל נושא הגז הטבעי.

ינון אזולאי: אתמול יצא מכתב ממשרד האנרגיה לאותם אלה שמובילים את הגז הטבעי.

אלכס קושניר: בקשה לשימוע.

ינון אזולאי: בקשה לשימוע.

ינון אזולאי: מדוע עדיין לא יושמו לפי ההחלטה.

ינון אזולאי: השאלה היא לגבי התאריך בו זה היה צריך להיות והמפעלים היו צריכים להיות מחוברים.

ינון אזולאי: אני רוצה להזכיר שגם בית חולים איכילוב היה אמור להיות מחובר לגז טבעי וגם הוא עדיין לא מחובר לגז הטבעי.

ינון אזולאי: אני מבין שהשימוע הזה נועד כדי לדעת.

ינון אזולאי: ראשית, מה הסנקציות שיש עליהם בחוזה?

ינון אזולאי: כלומר, אם הם לא יעשו זאת, האם הם ייקנסו או בכלל לא יוכלו לספק?

ינון אזולאי: שנית, עד מתי הם היו צריכים לספק את הגז הטבעי ולחבר את המפעלים לחלק מבתי החולים?

עידו מור: עבור השאלה הזאת, אם זה בסדר, אני מעדיף לפנות לרשות הגז כדי שהיא תיתן לי תשובות מדויקות כי אני פחות בקיא בפרטים האלה.

ינון אזולאי: אתה האוצר.

עידו מור: כן, אני האוצר.

עידו מור: אני פשוט לא מתקצב את רשות הגז.

ינון אזולאי: לכן אני לא פונה אליך אלא למשרד האנרגיה.

אלכס קושניר: יש לך תשובה?

ראפת דיבסי: כן.

ראפת דיבסי: לגבי בית החולים.

ראפת דיבסי: כל מה שקשור לבתי החולים זה תקצוב אחר שנמצא ברשות הגז.

ראפת דיבסי: יש תקנה ייעודית לחיבור בתי החולים.

ינון אזולאי: היום פורסם בתכנית הבוקר של כאן

ינון אזולאי: 11 שהמכתב יצא ושם הוזכר שהגז הטבעי היה אמור להיות מחובר במפעלים בצפון וכן בבית חולים איכילוב.

ינון אזולאי: כלומר, החיבור היה צריך להיות מאותן חברות והיה אמור להגיע גם לצפון וגם לבית חולים איכילוב.

ינון אזולאי: אני שואל מתי החיבור היה צריך להיות, ושנית, מה הסנקציות שיש לכם בחוזה – לא מה יהיה אחרי השימוע אף אחד לא יודע מה יהיה – על אותם אלה שמאחרים.

ינון אזולאי: אם כן, ראשית, מתי לפי החוזה היו צריכים לספק ולהיות מחוברים, ושנית, מה הסנקציות שבחוזה.

ראפת דיבסי: לגבי הסנקציות.

ראפת דיבסי: יש חילוט ערבויות שחברות החלוקה הגישו במסגרת הרישיונות שלהם.

ראפת דיבסי: לגבי החיבור, התחלתי להסביר.

ראפת דיבסי: יש שתי תכניות נפרדות.

ראפת דיבסי: בתי חולים הם תכנית נפרדת וחיבור מפעלים היא תכנית אחרת.

ראפת דיבסי: לגבי חיבור המפעלים, משרד האנרגיה יצא בשלוש פעימות כאשר אחת מהן יצאה בשנה האחרונה.

ראפת דיבסי: שתי הפעימות הראשונות הן מאוד מתקדמות.

ראפת דיבסי: אנחנו כן מצליחים לחבר עוד ועוד מפעלים.

ראפת דיבסי: מדובר בפרויקטי תשתית מאוד גדולים ומסובכים כאשר צריך להגיע גם לוועדות תכנון שאורכות זמן רב.

ראפת דיבסי: לכן לדעתנו נושא חיבור המפעלים יתקדם.

ראפת דיבסי: זה ייקח קצת זמן.

ראפת דיבסי: חיבור בתי חולים, זה סיפור אחר וצריך לפנות לרשות הגז.

ינון אזולאי: אתה לא עונה לי.

ינון אזולאי: היה שימוע, נכון?

ינון אזולאי: המכתב שיצא אתמול, אתה מכיר אותו?

ראפת דיבסי: לא.

ראפת דיבסי: אני לא מכיר.

ינון אזולאי: אם אתה לא מכיר, זה משהו אחר.

אלכס קושניר: השאלה צריכה להיות מופנית לרשות הגז.

ינון אזולאי: הבוקר דיברו על האנרגיה.

ינון אזולאי: הייתי שמח לקבל תשובה מסודרת מרשות הגז.

ינון אזולאי: שיאמרו לנו מתי היו צריכים להתחבר ואני מבין שהשימוע הזה היה לברר למה לא חוברו.

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני שואל, ואת השאלה הזאת תעביר ונשמח לקבל עליה תשובה מסודרת.

ינון אזולאי: אם היו צריכים להתחבר עד לפני שנה או שנה וחצי ורק עכשיו מוציאים להם את השימוע, השאלה למה מוציאים שימוע כל כך מאוחר.

ינון אזולאי: דבר שני שהייתי מבקש לדעת זה מה הסנקציות עליהם.

אלכס קושניר: אמרו לך.

אלכס קושניר: חילוט ערבויות.

ינון אזולאי: לא שמעתי.

ינון אזולאי: בסדר גמור.

ינון אזולאי: התכנית הבאה, תכנית 343102, לגבי הבולענים.

ינון אזולאי: אם אתם זוכרים, אנחנו מביאים לכאן הרבה פעמים את העודפים של הבולענים.

אלכס קושניר: כל הזמן אנחנו מדברים כאן על בולענים.

אלכס קושניר: כל חודש אנחנו מדברים עליהם.

ינון אזולאי: בדיוק.

ינון אזולאי: זו השאלה שלי.

ינון אזולאי: פעם אלה עודפים, פעם זאת פנייה.

אלכס קושניר: תסבירו לנו פעם אחת מה קורה עם הבולענים.

ינון אזולאי: כשאני מסתכל, כל פעם הבולענים האלה בולעים למשרד האוצר עוד קצת ועוד קצת.

ינון אזולאי: השאלה אם לא כדאי לפתוח איזה בולען אחד גדול שייקח איתו כל מה שצריך בפעם אחת ולא כל פעם להביא לנו את זה כך.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את זה דרך מועצת תמר שהיא מקבלת ועושה את הפעילות אבל אני רוצה לדעת תכל'ס, לקראת מה אנחנו הולכים.

ינון אזולאי: הפעם זאת פנייה ובפעם הקודמת אלה היו עודפים.

ינון אזולאי: לקראת מה אנחנו הולכים ומה הצפי?

עידו מור: ההחלטה לגבי הבולענים עצמה היא החלטה שכוללת הרבה מאוד סעיפים ואני מדבר ספציפית על הסעיפים שנוגעים משרד האנרגיה ולמכון הגיאולוגי.

עידו מור: אכן בסוף שנה שעברה הייתה פנייה תקציבית שבזמנו העבירה סכום בגובה של 3.5 מיליון שקלים והיום הסכום עומד על 5 מיליון שקלים, בהתאם להחלטת הממשלה.

עידו מור: אנחנו מסכימים שהדבר ההגיוני הוא לתקציב את זה בבסיס ולכן החל משנה הבאה זה יתוקצב בבסיס.

אלכס קושניר: אבל מה המטרה של הפעילות?

אלכס קושניר: מה עושים?

עידו מור: לגבי התכלית של הפעילות.

עידו מור: הייתה החלטת ממשלה שהמטרה שלה הייתה להיערך בסוגיית הבולענים, בעיקר סביב ים המלח והתכלית היא לעשות מחקר כדי לבדוק מה ההשפעה.

אלכס קושניר: ואיך זה התקדם?

יצחק פינדרוס: אם אתה עושה מחקר אחד, תיסע בכביש 90 ותראה את ההשפעה.

ינון אזולאי: היושב ראש שואל – לפעמים אני מצליח להסביר אותו כי יש לנו דברים שאנחנו מבינים ביחד - האם לא כדאי לעשות מחקר על המחקר שעדיין לא קיים לגבי הבולענים?

ינון אזולאי: נושא הבולענים הגיע לכאן כמה פעמים וכל פעם הוא מגיע בחלקים קטנים.

אלכס קושניר: כל פעם עוד בולען ועוד בולען.

ינון אזולאי: לא ראיתי שהגיע לכאן איזה בולען גדול.

אופיר כץ: אולי נתחיל עם הבולענים הקטנים האלה שגורמים לנו לפנצ'רים בחורף.

אופיר כץ: תתחילו לטפל בה.

אופיר כץ: תאמינו לי שתשיגו הרבה יותר ואנחנו נהיה יותר מרוצים.

עידו מור: בפעם הקודמת כאשר דנו בפנייה הזאת, שאלתם את זה לגבי בולענים במקומות אחרים.

עידו מור: עשינו בדיקה במכון הגיאולוגי.

עידו מור: ההחלטה הזאת לא נוגעת לבולענים ברשויות אחרות.

אלכס קושניר: מה זה הבולענים האלה שכאן?

עידו מור: בים המלח.

עידו מור: רק בים המלח.

אלכס קושניר: זאת פעילות מחקרית של המכון הגיאולוגי.

אלכס קושניר: לזה אנחנו מעבירים תקציב.

עידו מור: בדיוק.

אלכס קושניר: מתי הם אמורים לסיים את המחקר?

עידו מור: אני אוודא בהחלטת ממשלה אבל זה מחקר ממושך.

עידו מור: עשור שאנחנו מתקצבים את הנושא הזה.

ינון אזולאי: השאלה אם אין איזשהו טיפול שיפתור את זה אחת ולתמיד כי זה גם אירוע שיש בו סכנה.

אלכס קושניר: נכון, אבל זה לא אירוע שאתה יכול לטפל בו אחת ולתמיד כי הוא מורכב מאוד.

אלכס קושניר: אם אתה צריך כאן שמכון גיאולוגי יעשה מחקר במשך עשור, אתה מבין שזה אירוע מורכב.

ינון אזולאי: השאלה מתי מתחיל העשור.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 10:41.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות סיעתית, אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 14 עד 15, משרד האנרגיה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור הפנייה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: ממשיכים עם משרד האנרגיה, פניית עודפים מספר 6-34-001.

עידו מור: הפנייה נוגעת לשימוש בעודפי תקציב בשנת 2002 משנת 2021 בסעיף 34, משרד האנרגיה.

עידו מור: הפנייה מעבירה כ-108 מיליון שקלים ו-193 אלפי שקלים משנת 2021 לשימוש בשנת 2022 לפי החלוקה לתכניות הבאות: משרד האנרגיה, תפעול ופעולות – 34-3002 – 16 מיליון ו-83 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים נוצרו בגין התקשרויות לשירותים אשר חוצים שנה קלנדרית, בעיקר חידושי תוכנה מול ספקיות בחוץ לארץ והתחייבויות שהתשלום בגינן בפועל נעשה לאחר השלמת הפרויקט וכמו כן ארנונה והתחייבויות אחרות ששולמו בסוף שנה.

עידו מור: 34-3003, יחידות מקצועיות – 77 מיליון ו-475 אלפי שקלים.

עידו מור: התקשרויות לפרויקטים ולתכנון שכוללים שירותי ייעוץ שהתשלום נעשה בהם על פי קצב הביצוע בפועל וההתקשרות היא חוצת שנה.

עידו מור: בין התשלומים יש תשלום עבור אחסון מלאי דלקי חירום שמשולמים בתחילת שנה עבור החודשיים האחרונים של השנה ותשלום עבור תמיכת המדען הראשי בפרויקטים, מחקרים וקרנות שגם הם רב שנתיים לפי אבני דרך שמשתנות בהתאם להתקדמות המחקר.

עידו מור: התכנית האחרונה, 34-3102, מינהל אדמה והים, תפעול ופעולות – 14 מיליון ו-589 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: הפעם בלי בולענים.

עידו מור: זה אותו מכון.

אלכס קושניר: לכן חשדתי.

עידו מור: העודפים נוצרו בגלל הוצאות של תפעול והתקשרויות שחוצות שנה קלנדרית שהביצוע שלהן החל בשנה קודמת והוא ממשיך גם לשנה הבאה.

עידו מור: יש התקשרויות לביצוע מחקרים בתקציבים ייעודיים שהתקבלו במכון בסוף שנת 2021 אבל השירות עצמו ומלוא הציוד בגינו טרם סופק בסוף שנת התקציב ולכן המימוש נעשה בשנת 2022, בין השאר ככל הנראה לגבי הבולענים כי לדעתי העברנו את הפנייה בדצמבר.

ינון אזולאי: אנחנו עכשיו ב-34-001 בקשת עודפים של משרד האנרגיה.

ינון אזולאי: היושב ראש, אפשר לשאול שאלות?

ינון אזולאי: \

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

ינון אזולאי: אמרת שהתכנית 343002, העודפים, אני מבין שזה בדרך כלל משנה קודמת.

ינון אזולאי: התייחסת גם לארנונה.

ינון אזולאי: ארנונה לא משלמים קדימה?

עידו מור: תלוי באיזו עירייה.

ינון אזולאי: אני לא מכיר עירייה שלוקחת אחורה.

ינון אזולאי: בדרך כלל הם לוקחים כך רק אם היה לך פיגור.

עידו מור: אתה צודק.

עידו מור: התשלום ב-2021 היה מקדמה לשנת 2022.

עידו מור: בסוף שנה שילמו מקדמה אבל מבחינת איך משלמים ארנונה, אני מכיר למשל שבירושלים – אני גרתי בירושלים – משלמים שנתי, ובתל אביב משלמים חודשי.

עידו מור: זה משתנה ממקום למקום.

ינון אזולאי: אני מכיר שאת הארנונה מיד משלמים חודשיים קדימה.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 34-3003.

ינון אזולאי: יש כאן מענקי המדען הראשי למחקרים.

ינון אזולאי: מה הסכום של המענקים במשרד המדען?

עידו מור: סך המענקים שניתנו באותה שנה?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: באותה שנה.

עידו מור: ברשותך, אני אתן מענה לתשובה ששאלת קודם ואחר כך אני אתן מענה גם לשאלה הזאת.

עידו מור: איכילוב עומד בלוחות הזמנים שנקבעו.

עידו מור: בצפון יש די הרבה מפעלים.

עידו מור: לרשות הגז אין אפשרות כרגע לציין כל אחד ואחד, אבל אם אתם רוצים היא תשמח להעביר לכם.

ינון אזולאי: שם אנחנו יודעים שלא עומדים ביעדים.

עידו מור: יכול להיות שבחלק מהמקומות.

עידו מור: נאמר לי שישמחו להעביר את זה בצורה מסודרת.

ינון אזולאי: אנחנו נשמח לקבל.

אלכס קושניר: אפשר לקבל בכתב.

ינון אזולאי: היה לנו בזמנו דיון על כך.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בכנס הבא עוד יהיו כאן הרבה מאוד דיונים על כך.

ינון אזולאי: כנראה זה יהיה במקום המליאה כי במליאה לא יהיו הרבה דיונים.

אלכס קושניר: אלא אם כן תגיש הצעות לסדר.

ינון אזולאי: נביא אותן ישר לכאן.

עידו מור: מבחינת המדען הראשי.

עידו מור: בפעילות המדען הראשי, בשנת 2022 התקציב שלו להרשאות שנועד למענקים ולא רק למענקים אלא לקרנות מחקר וכולי, עמד על 37 מיליון ו-800 אלף שקלים.

עידו מור: בשנת 2021 באופן פעמי, בגלל הקורונה ובגלל תכנית ההאצה שהייתה, תכנית ירוקה, הסכום הזה גדל והגיע – אם זיכרוני אינו מטעני – ל-88 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: זה ביצוע?

עידו מור: ביצוע של התחייבויות.

עידו מור: המזומן בסופו של דבר נפרס ליותר שנים.

אלכס קושניר: אבל 88 מיליון שקלים, אלה התחייבויות.

עידו מור: התחייבות בשנה שעברה.

ינון אזולאי: מתוך כמה?

ינון אזולאי: כמה סך הכול היה התקציב שלו?

ינון אזולאי: 88 מיליון?

עידו מור: מה זאת אומרת מתוך כמה?

ינון אזולאי: מבחינת המחקרים, שאלתי מה תקציבו של המדען.

ינון אזולאי: אתה אומר שמתוך זה 88 מיליון שקלים הם עבור התחייבויות לשנה הבאה.

עידו מור: למדען הראשי במשרד האנרגיה יש שתי תקנות.

עידו מור: תקנה אחת שהיא תקנת מזומן שבדרך כלל היא בסביבות 25 מיליון שקלים, פלוס-מינוס, בכל שנה והיא נועדה להתחייבויות שוטפות של המדען.

עידו מור: התקנה השנייה היא תקנה של הרשאות והסכום שלה בשנת 2022, סכום הבסיס, 37 מיליון ו-800 אלף שקלים, שזה בעצם כלל הסכום בתקנה הזאת.

עידו מור: זה סכום שהוא מחייב ולצורך העניין הוא נותן את זה עכשיו, לאורך חמש שנים הוא משלם למחקר בהתאם לאבני דרך.

עידו מור: בשנה שעברה הסכום הזה היה בסביבות ה-88 מיליון שקלים.

עידו מור: אני מחפש לכם את הסכום המדויק.

ינון אזולאי: דבר נוסף.

ינון אזולאי: בסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית יש גם את המלאי של דלקי החירום.

ינון אזולאי: מדינת ישראל מחזיקה מלאי של דלקי חירום.

ינון אזולאי: בכל הסיפור של המלחמה בין אוקראינה לרוסיה, יש חשש ממחסור בדלק?

עידו מור: לא מתפקידי לענות על זה אבל אפשר לשאול את משרד האנרגיה.

עידו מור: אם לא, אני אעביר לכם את המידע הזה ממשרד האנרגיה.

ינון אזולאי: אני רוצה גם לשאול לגבי המלאי עצמו.

ינון אזולאי: מי נמצא כאן לענות לי?

עידו מור: תקציבן משרד האנרגיה, ראפת דיבסי.

עידו מור: אם הוא יודע לתת מידע נוסף, בשמחה, ואם לא, נעביר את כל המידע בצורה מסודרת.

שלמה קרעי: מה עם מחירי הדלק?

שלמה קרעי: אתם מתכוונים לעשות עוד משהו אחרי העלייה האחרונה במחירי הדלק?

שלמה קרעי: לעזור לאנשים שמאוד מתקשים עם זה?

אלכס קושניר: אנחנו העלינו.

אלכס קושניר: לא מחיר הנפט בעולם קפץ?

אלכס קושניר: אנחנו העלינו.

ינון אזולאי: יכולתם שוב להוריד את הבלו.

מוסי רז: זה היה גם בתקופה שלכם.

ינון אזולאי: להזכיר לך, ב-2012 הורידו באופן משמעותי.

אלכס קושניר: מה משמעותי.

אלכס קושניר: בחצי שקל, כאשר השכר הממוצע היה 30 אחוזים פחות?

אלכס קושניר: ינון, באמת.

אלכס קושניר: זה לא רציני.

ינון אזולאי: למעלה משקל בשנה.

אלכס קושניר: אני מאוד מעריך את שלמה קרעי שיודע להעיר את חברי הוועדה.

אלכס קושניר: תודה רבה שלמה.

אלכס קושניר: רפאת, בבקשה, תענה לגבי מלאי דלקי חירום.

ראפת דיבסי: אני לא יכול לפרט יותר מדי אבל לשאלתך, אין לנו בעיה עם נושא מלאי דלקים.

אלכס קושניר: אין חשש.

ראפת דיבסי: אין חשש.

ינון אזולאי: סתם שאלה טכנית.

ינון אזולאי: מלאי הדלק שנמצא בחירום, מדי פעם הוא מוחלף?

ראפת דיבסי: כן.

ראפת דיבסי: ודאי.

ראפת דיבסי: השאלה היא שאלה טובה.

ראפת דיבסי: המלאי מוחלף מדי תקופה.

ראפת דיבסי: לא מדי שנה אבל מדי תקופה אנחנו מחדשים את המלאי.

ינון אזולאי: שאלה קצת פחות טכנית.

ינון אזולאי: כאשר המלאי מוחלף, יש הפסד למדינה על כך או שהדלק הזה יוצא לשוק?

ראפת דיבסי: לא.

ראפת דיבסי: אין הפסד.

ראפת דיבסי: הדלק נמכר במחיר שלו.

ראפת דיבסי: הפערים בין מחיר הקנייה למחיר הקנייה החדש הוא ההפסד היחיד כי לאחרונה מחירי הדלקים עולים אבל אין הפסד למדינה בעקבות הדלקים האלה.

ינון אזולאי: מותר לך להגיד כמה מלאי דלק נמצא בחירום או אסור לך לומר?

ראפת דיבסי: אני מעדיף לא לומר.

ראפת דיבסי: .

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: דבר אתי אחר כך בארבע עיניים, אם תרצה, או תאמר לי באוזן.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: באותה פנייה, מספר 3, יש תשלום עבור תמיכת המדען הראשי.

ינון אזולאי: אמרנו שיש קרנות.

ינון אזולאי: מה הקרנות האלה?

ינון אזולאי: מה הסכום של הקרנות, ספציפית למספר 3?

עידו מור: אני אדייק את המספר שאמרתי קודם.

עידו מור: הרשאה להתחייב שבוצעה בשנת 2021 הייתה 91 מיליון ו-490 אלף שקלים.

עידו מור: המזומן בשנת 2021 היה 27 מיליון ו-432 אלף שקלים עבור הרשאות להתחייב.

עידו מור: יש כמה קרנות כאשר אחת הקרנות היא "ברד" שהיא קרן של שיתוף פעולה ישראלי-אמריקאי.

עידו מור: יש קרן הורייזן שהיא קרן של שיתוף פעולה עם אירופה.

ינון אזולאי: כמה אנחנו משקיעים וכמה למשל משקיעה ארצות הברית בקרן כזאת?

עידו מור: אני צריך לוודא את הפרטים.

עידו מור: אולי ראפת יודע יותר.

ראפת דיבסי: אנחנו משקיעים בקרן 22 מיליו וארצות הברית משקיעה את אותו הסכום.

ינון אזולאי: בדרך כלל זה אמור לגבי כל הקרנות במדינות אחרות איתן יש לנו שיתופי פעולה?

ינון אזולאי: שקל מול שקל?

ראפת דיבסי: כרגע כן.

ינון אזולאי: בתכנית 34-31-02, יש כאן את הנושא של המחקרים, התקשרויות לביצוע מחקרים ותקציבים ייעודיים שהתקבלו.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת באיזה מקומות נעשים המחקרים האלה.

ינון אזולאי: באיזה מכונים נעשים המחקרים האלה?

ינון אזולאי: מכונים פרטיים?

עידו מור: בפניית סוף שנה בה העברנו את הכסף, באנו עם רשימה.

ינון אזולאי: זה על אותו הדבר.

עידו מור: כן.

ינון אזולאי: אם זה על אותו דבר, אפשר להתקדם.

עידו מור: בצורה מפורשת כאן אלה עודפים, בגלל שהעברנו את הפנייה בדצמבר.

ינון אזולאי: אגב, באנרגיה אני כמעט לא מבין ולכן זה היה קצר.

אופיר כץ: לגבי הגז והמדיניות החדשה של השרה להפסיק את החיפושים, איך זה משפיע מבחינה תקציבית?

אופיר כץ: זה לא מפנה כסף?

עידו מור: אנחנו לא משקיעים היום כסף בחיפושי גז.

אלכס קושניר: המדינה לא משקיעה.

ולדימיר בליאק: אלה מתן רישיונות חדשים.

אלכס קושניר: אתה נותן רישיון ומי שמחפש, זה היזם.

אופיר כץ: אין לנו מעורבות מבחינה תקציבית?

עידו מור: זאת יוזמה פרטית.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 10:59.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הישיבה.

אלכס קושניר: מי בעד אישור הודעה תקציבית מספר 34-001, משרד האנרגיה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים בעודפים.

אלכס קושניר: פנייה מספר 05-004, משרד האוצר.

יובל צפריר: אגף התקציבים.

יובל צפריר: פנייה תקציבית מספר 05-004 נועדה להעברת עודפים משנת 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022 בסך 636 - - -

ינון אזולאי: איזו פנייה?

אלכס קושניר: 05-004, משרד האוצר.

יובל צפריר: התכנית היא תכנית של רשות המסים.

יובל צפריר: התכנית משמשת לתקצוב התפעול השוטף של רשות המסים אשר כולל הוצאות שכר, תפעול, ניהול פרויקטים, ביטחון, הדרכה, תשתיות ותחזוקה.

יובל צפריר: הסיבות בגינן נוצרו העודפים.

יובל צפריר: הוצאות תפעוליות שוטפות חוצות תקנים של ארנונה, חשמל, חניה, אחזקת מבנים, ניקיון, שכר דירה וכדומה.

יובל צפריר: התקשרויות לאבטחת מידע של המערכות הטכנולוגיות ברשות המסים.

יובל צפריר: התקשרויות בשע"מ שזה גוף המחשוב של רשות המסים עם נותני השירותים ושדרוג מערכות המחשוב ברשות.

יובל צפריר: תחזוקת ציוד ואמצעים טכנולוגיים לבידוק ופיקוח ביטחוני במעברי הגבול כאשר ההתקשרויות בגינן חוצות שנות תקציב.

יובל צפריר: התקשרויות חוצות שנים בתפעול ותחזוקת מערכת שער עולמי, שזאת מערכת לניהול מכסי היבוא והתקשרויות חוצות שנים של שירותי אבטחה באגף המכס.

ינון אזולאי: שאלות.

אלכס קושניר: לא חייב.

ינון אזולאי: לא לשאול את רשות המסים, לא נעים.

ינון אזולאי: יחשבו שלא מתייחסים אליהם.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 05-52-01.

יובל צפריר: אני אתקן.

יובל צפריר: זה בסוף צריך להיות 03.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: לגבי הסיבות בגינן נוצרו העודפים.

ינון אזולאי: יש את 4, תחזוקת ציוד ואמצעים טכנולוגיים לבידוק ביטחוני במעברי הגבול.

ינון אזולאי: כמה כסף מושקע שם?

יובל צפריר: אני אבקש מנציגת הרשות לתת מספר מדויק אבל אני אגיד שבהיבט הזה של מעברי הגבול והאמצעים הטכנולוגיים, בסוף השנה הייתה תכנית, יש תכנית אסטרטגית לרשות המסים, וזה נכון לגבי כל הפנייה הנוכחית, שבשנת 2020 ו-2021 לא הצליחה לצאת לפועל בגלל שלא היה תקציב המשכי.

יובל צפריר: לקראת סוף השנה הרבה מהתקציב השתחרר והתחילו לצאת לפעילות וגם לרכש המיוחד הזה כדי שיוכלו לשדרג את המערכות.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: אני מבקש קודם כל לדעת מה התקציב וגם באיזה גבולות.

ינון אזולאי: האם התקציב הזה קיים לגבי כל הגבולות או רק בגבולות ימיים או אחרים.

יובל צפריר: ככלל, רשות המסים מחולקת לשלושה.

יובל צפריר: אחד הגופים ברשות המסים הוא המכס שהוא מתפעל את כל המעברים בהיבט של העברת סחורות ואלה גם המעברים היבשתיים וגם נמל התעופה.

ינון אזולאי: הייתי מבקש לשמוע מהרשות.

טניה גויכמן: רשות המסים.

טניה גויכמן: תוכל לחזור על השאלה?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: שאלתי כמה כסף מתוקצב הסעיף הזה במעברי הגבולות ועל כמה גבולות אנחנו מדברים.

טניה גויכמן: כמו שיובל אמר, רשות המסים כוללת בתוכה שלושה אגפים שהם בעיקר מס הכנסה, מכס ומע"מ ושע"מ.

טניה גויכמן: חלק נכבד של מכס ומע"מ נועד לפעילות של המכס.

טניה גויכמן: בכל הקשור למעברים יבשתיים ואוויריים, המכס הוא בעצם אמון על כל מה קשור לבטיחות וביטחון בהקשר להחדרת אמל"ח.

טניה גויכמן: הפעילות של האגף, רובה מושקעת במכס.

טניה גויכמן: אני מעריכה שמדובר במשהו כמו 300-300 מיליון שקלים בשנה כאשר כאן אנחנו מדברים על עודפים שזה בעצם אותן התקשרויות לתחזוקה ודברים שקשורים להיבט הזה, שעוברים משנה לשנה.

אופיר כץ: מדובר באמל"ח שמגיע דרך האוויר?

אופיר כץ: יש דבר כזה?

אופיר כץ: יש תפיסות כאלה?

טניה גויכמן: אנחנו מדברים על מעבר גבול.

טניה גויכמן: גם נתב"ג שהוא מעבר גבול אווירי וגם אשדוד וחיפה שאלה מעברי גבול ימיים, שם המכס אמון על כל מה שקשור לפעילות הביטחונית.

אופיר כץ: אמרת תפיסת אמל"ח.

טניה גויכמן: כן.

אופיר כץ: יש אנשים שבאו עם מזוודות עם אמל"ח?

אופיר כץ: היו תפיסות כאלה?

טניה גויכמן: אם אנחנו מדברים על נתב"ג, יכולים להביא דברים במזוודות.

אופיר כץ: אני שואל אם היה דבר כזה, דרך האוויר.

טניה גויכמן: האם היה?

טניה גויכמן: אני לא יודעת להצביע על משהו ספציפי.

טניה גויכמן: אני מניחה שיש ניסיונות ובטח בסחורות שמגיעות במכולות דרך הים.

טניה גויכמן: יש טכנולוגיות מאוד מתקדמות שהמכס משתמש בהן וכך מאתר את הפעילות הזאת.

ינון אזולאי: זה לאו דווקא לאמל"ח אלא לכל מיני הברחות שיכולות להיות.

ינון אזולאי: נכון?

טניה גויכמן: יש את ההיבט המכסי ויש את ההיבט הביטחוני.

טניה גויכמן: השיקוף של אותן סחורות שמתבצע, הוא בודק גם את ההיבט הביטחוני אבל גם את ההיבט המכסי, תלוי בסיטואציה.

טניה גויכמן: במקרה ספציפי אותה מכולה או אותה מזוודה מופנית לבידוק.

אופיר כץ: אם מישהו שולח אמל"ח בטיסה, הביטחון בודק את האירוע הזה כדי שזה לא יעלה על המטוס.

טניה גויכמן: בכל מה שקשור להגדרת אמל"ח במעברי הגבול היבשתיים-הימיים, המכס אמון על הנושא הזה.

ינון אזולאי: היו כאן דיונים ועבר כאן מיסוי של הכלים החד פעמיים ושל השתייה המתוקה.

ינון אזולאי: עלה כאן הנושא של הברחות מהרשות הפלסטינית לארץ של הכלים החד פעמיים ושל השתייה המתוקה.

ינון אזולאי: אני יודע בוודאות – לא מסיפורים – שההברחות האלה קורות על ימין ועל שמאל.

ינון אזולאי: אנשים מביאים מהרשות הפלסטינית לתוך ישראל כלים חד פעמיים ושתייה מתוקה ומוכרים את זה כאן.

ינון אזולאי: אגב, לי זה לא מפריע, מצדי שימכרו את זה גם בשקל אבל מפריע לי ששם מרוויחים.

ינון אזולאי: כאשר רשות המסים הייתה כאן, היא נשאלה לגבי זה והיא אמרה שלא יכול להיות דבר כזה ולא יקרה.

מוסי רז: תסביר למה אתה מתכוון.

מוסי רז: קונים את זה ברשות הפלסטינית?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: קונים את זה ברשות הפלסטינית, מביאים את זה לכאן ללא המס ומוכרים כאן.

ינון אזולאי: צלחות חד פעמיות שנמכרות היום דרך הסופרמרקט, 100 צלחות ב-39 שקלים ואם יכולים למכור לך את זה ב-17 שקלים, ב-12 שקלים, כפי שהיה קודם לכן.

ינון אזולאי: אני מדבר על כמויות.

אלכס קושניר: לא מתווכחים על זה.

אלכס קושניר: עד כמה שאני ביררתי את הסוגיה, אין הברחות דרך מעברי הגבול הרשמיים.

אלכס קושניר: ההברחות הן דרך אותן פרצות שקיימות בגדר, כמו שמעבירים את שאר הדברים, כולל את המחבלים.

אלכס קושניר: אם כרגע נסגור את הפרצות, ועל זה העברנו תקציב - - -

ינון אזולאי: אני לא בטוח.

ינון אזולאי: יכול להיות שזה לאו דווקא משם כי הראו שבאותו כפר יש לך צד אחד שהוא פלסטיני וצד אחד שהוא ישראלי.

אלכס קושניר: במקומות שאין גדר, יש בעיה.

אלכס קושניר: לרשות המסים הרי יש איזושהי אמנה מול הרשות הפלסטינית, שהמס שמופעל בישראל יהיה מופעל גם שם.

אלכס קושניר: מה קורה עם זה?

טניה גויכמן: היבוא שמגיע לרשות הפלסטינית עובר דרך - - -

ינון אזולאי: הייצוא משם.

אלכס קושניר: ייצור ואחר כך מכירה.

טניה גויכמן: לא הבנתי.

טניה גויכמן: יבוא לרשות הפלסטינית?

ינון אזולאי: אנחנו מביאים משם.

ינון אזולאי: הם גם מייצרים אצלם וגם מייבאים לשם.

אלכס קושניר: אם זה מיובא, אין בעיה.

אלכס קושניר: אם זה מיובא, יש את אותו מס כי זה מכס.

אלכס קושניר: זה אותו הדבר.

אלכס קושניר: נכון?

טניה גויכמן: יש הסכמים.

אלכס קושניר: אני מחדד את השאלה.

אלכס קושניר: מס על כלים חד פעמיים.

אלכס קושניר: הגדלנו כאן את המס מה שהוריד את הצריכה באופן מאוד משמעותי.

אלכס קושניר: עשינו צעד מבורך אבל יש תופעה של הברחות מהרשות הפלסטינית לתוך ישראל.

אלכס קושניר: חלק מההברחות הן דרך אותן פרצות שאותן אנחנו כרגע סוגרים אבל השאלה הנשאלת היא האם במסגרת הסכמי המס שיש לכם מול הרשות הפלסטינית, אתם קודם כל מחייבים את המס הזה בייבוא, אם הם מייבאים, ושנית, מה קורה בייצור ובמכירה לישראל.

טניה גויכמן: אני מניחה שבכל הקשור להיבטי המס, יש איזה שהם הסכמים.

אלכס קושניר: אני לא רוצה שתניחי.

אלכס קושניר: אני רוצה שתבדקי ותתני לנו תשובה בכתב.

יצחק פינדרוס: אם הם לא אמרו בוועדה שאין דרך, אין דרך, ואני אומר לך כלקוח שאין דרך לגבות.

יצחק פינדרוס: אין מס.

מוסי רז: אם מישהו הולך וקונה ברשות הפלסטינית ומשתמש בזה לצרכיו, זה כאילו הוא קנה בחוץ לארץ.

מוסי רז: לעומת זאת, אם הוא מוכר את זה כאן, הוא צריך לשלם כאן את המס.

יצחק פינדרוס: אני לא מדבר על מכירה.

יצחק פינדרוס: אנשים רוכשים שם.

ינון אזולאי: אני מדבר אתך על כך שקונים שם כמויות ומוכרים.

אלכס קושניר: הוא לא מוכר את זה בסופרמרקט.

ינון אזולאי: גם אם הוא מוכר את זה בסופרמרקט, הוא עדיין נמצא בפער עצום לעומת מה שיש כאן.

אלכס קושניר: הסופרמרקט צריך לשלם מס.

מוסי רז: גילינו שיש כאלה שלא משלמים מס.

אלכס קושניר: נבקש לקבל את כך תשובה מוסמכת וממוסמכת מרשות המסים.

יצחק פינדרוס: מי שנמצא במחסומים זה משרד החקלאות ולא רשות המסים.

אלכס קושניר: לא רק.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: גם הם.

יצחק פינדרוס: בהודעה שנאמרת שם זה שאסור להעביר מזון.

יצחק פינדרוס: לצורך העניין, אם עצר אותי במחסום פקח והוא רואה שיש לי כלים חד פעמיים, אין לו מה לעשות.

אלכס קושניר: תעשה ניסיון פעם אחת.

יצחק פינדרוס: יש לי חדשות בשבילך.

יצחק פינדרוס: אני עושה.

מוסי רז: בוא נתחיל מזה שבכלל אסור לך להיכנס לאזור A של הרשות.

יצחק פינדרוס: למה לאזור A?

מוסי רז: אתה אומר שאתה יכול לקנות באזור C.

מוסי רז: בסדר.

יצחק פינדרוס: חוץ מזה שאני משתמש בחסינות שלי ועולה מדי פעם לחומש.

יובל צפריר: אני רק אגיד שהמעברים כן מתופעלים על ידי אנשי המכס.

יובל צפריר: על ידי אנשי הרשות.

יובל צפריר: יש בהם נציגים של משרד הבריאות ונציגים של משרד החקלאות שאמונים על בדיקת סוגיות שאנשי הרשות לא יודעים לבדוק אבל בסוף יש הנחיות מאוד ברורות שאנשי המכס בודקים.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אנחנו נקבל תשובה ממוסמכת מרשות המסים.

יצחק פינדרוס: אני אזכיר שהם אמרו כאן שזה אמור להיגבות - - -

אלכס קושניר: אני לא רוצה לפתוח את הדיון הזה.

יצחק פינדרוס: אין אירוע מס.

אלכס קושניר: נקבל תשובה מוסמכת מרשות המסים.

ינון אזולאי: הייתה היום כותרת לפיה לאחר פסיקת בג"ץ יחזירו 100 מיליון שקלים לגמלאים מהם נגבה מס בניגוד לחוק.

ינון אזולאי: זה פורסם היום.

ינון אזולאי: אתמול ניתנה הפסיקה.

ינון אזולאי: במשך שמונה שנים רשות המסים גובה מגמלאים כסף שלא מגיע לה.

ינון אזולאי: אני שואל איך זה קורה ומה אתם עושים כדי שזה לא יקרה שוב.

ינון אזולאי: זה אמנם לא קשור לפנייה אבל השאלה אם יש מישהו שיכול לענות על כך.

ינון אזולאי: מה אתם עושים כדי שזה לא יקרה ותוך כמה זמן הכסף יוחזר?

יובל צפריר: אני לא מכיר את הסוגיה הספציפית.

יובל צפריר: אני יכול לומר שכל התקציב של רשות המסים הוא לתפעול ולשיפור הביקורות.

ינון אזולאי: של הפנייה הזאת.

ינון אזולאי: אמרתי מראש שזה לא קשור לפנייה.

יובל צפריר: אני עונה לך בכלליות.

יובל צפריר: אם אנחנו מדברים על הפנייה הנוכחית, הרבה מאוד מהכסף הולך לאמצעים טכנולוגיים.

יובל צפריר: אמצעים טכנולוגיים מאפשרים לרשות לבדוק ולבצע שומות אמת - אני לא מכיר את המקרה הספציפי כדי שמקרים בהם נוצר איזשהו עוול שהוא לא קשור לחוק, הוא לא יקרה.

ינון אזולאי: איזה חמודים אתם.

ינון אזולאי: כל הכבוד לכם.

ינון אזולאי: רשות המסים, אנשים טובים.

ינון אזולאי: התייעצות בבקשה.

אלכס קושניר: נחזור להצביע בשעה 11:18.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות סיעתית, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה 05-004, משרד האוצר.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 12-001, גמלאות ופיצויים.

מיכאל בן דהן: פנייה מספר 12-001.

מיכאל בן דהן: מטרת הפנייה היא העברת עודפים משנת 2021 לשנת 2022 בסך 3.8 מיליון שקלים בסעיף גמלאות ופיצויים.

מיכאל בן דהן: העודפים נוצרו בתכנית תפעול מינהלת הגמלאות המשמשת לתשלום הוצאות תפעוליות של מינהלת הגמלאות.

מיכאל בן דהן: הוצאות מינהלת הגמלאות כוללות אחזקת ראשי גמלה, הוצאות מחשוב, הוצאות בשירותי ביקורת פנים, דוחות כספיים וניהול סיכונים.

מיכאל בן דהן: העודפים נוצרו בגין התחייבויות רב שנתיות במכרזים והתקשרויות שהמטרה שלהם תלושי גמלה וביקורת פנים.

מיכאל בן דהן: התשלום עבור ההתקשרויות נעשות באמצע שנה כאשר הן נעשות עבור השנה העוקבת.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין.

ינון אזולאי: יש את הגמלאות אנחנו יודעים לקראת מה הולכים.

ינון אזולאי: בכל שנה באים עם סכום של עודפים.

ינון אזולאי: סך הכול אנחנו יודעים כמה גמלאות אמורות להיות משולמות?

מיכאל בן דהן: אני אחדד.

מיכאל בן דהן: העודפים כאן הם לא עבור תשלום הגמלאות אלא הם עבור תשלום תפעול של מינהלת הגמלאות.

ינון אזולאי: ואתם מודעים למה ששאלתי קודם את רשות המסים לגבי ה-100 מיליון שקלים שגבו מהגמלאים שלא כדין?

ינון אזולאי: אתם מכירים את הסיפור הזה שהגיע לבית המשפט ואתמול בית המשפט פסק שרשות המסים צריכה להחזיר 100 מיליון שקלים?

ינון אזולאי: כנראה נגבה יותר מהסכום הזה, אבל היה איזשהו הסכם פשרה.

ינון אזולאי: אתם מכירים את הדבר הזה?

מיכאל בן דהן: אני אישית לא מכיר את הנושא הזה אבל נוכל לברר ולבחון את הדברים.

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה אני שואל.

ינון אזולאי: ה-100 מיליון האלה אמורים לעבור גם דרככם?

ינון אזולאי: אם רשות המסים אמורה להחזיר זה עובר דרככם?

ינון אזולאי: בסופו של דבר זה מגיע כקצבה?

אלכס קושניר: ינון, אני לא בטוח שזה כאן כי אלה פנסיות תקציביות.

אלכס קושניר: בוא נבדוק את זה עם רשות המסים.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: רק רציתי לדעת אם זה עובר דרכם.

ינון אזולאי: אם זה משהו טכני, התייעצות.

אלכס קושניר: ההתייעצות טכנית, לכן מספיקות שלוש דקות.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: שש דקות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 11:25.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות סיעתית, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 12-001, גמלאות ופיצויים.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: הפנייה הבאה, פנייה מספר 22-02, שירותי דת.

יפתח עשהאל: המשרד לשירותי דת.

יפתח עשהאל: הפנייה כוללת סכום של 109 מיליון ו-926 אלפי שקלים בתכניות הבאות:

יפתח עשהאל: 22-01-01 – 2 מיליון ו-920 אלפי שקלים.

יפתח עשהאל: 22-01-02 – 46 אלף ו-945 אלפי שקלים.

יפתח עשהאל: 22-01-03 – 7 מיליון ו-690 אלפי שקלים ועוד 912 אלפי שקלים מקופסת הקורונה.

יפתח עשהאל: 22-01-05 – 12 מיליון ו-54 אלפי שקלים.

יפתח עשהאל: 22-02-01 – 12 מיליון ו-319 אלפי שקלים.

יפתח עשהאל: 22-03-01 – 27 מיליון ו-998 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: בתכנית מספר 22-01-01, העודפים יצאו בגלל איוש חלקי של תקני רבנים ובלניות בהתיישבות.

ינון אזולאי: למה איוש חלקי?

יפתח עשהאל: הכוונה בחלקי, חלקיות שנה.

יפתח עשהאל: אנחנו העברנו את התקציב בשנה שעברה רק בחודש נובמבר וחלק מהתקציב היה גם הגדלה של התקציב עבור איוש בלניות ורבנים חדשים.

יפתח עשהאל: חלק מהאיוש שלהם היה חלקי, רק חלק מהשנה.

יפתח עשהאל: לדוגמה, חותמים על חוזה בנובמבר ואז יש רכיבי שכר שאני מחויב לעובד ואני לא מסיים לאייש.

ינון אזולאי: אני לא מכיר את זה שנבחרו רבנים חדשים בשנה שעברה.

ינון אזולאי: אם אפשר לדעת כמה רבנים חדשים נבחרו ומתי, בבקשה.

ינון אזולאי: תכף נגיע גם לבלניות בהתיישבות.

ינון אזולאי: כמה רבני התיישבות נבחרו בשנה האחרונה ולכן נוצרו העודפים?

יפתח עשהאל: אפשר להפנות את השאלה למשרד לשירותי דת?

יפתח עשהאל: דוד נמצא ב-זום.

אלכס קושניר: למה אתה ב-זום?

דוד נחום: הקורונה עוד לא נגמרה לגמרי.

אלכס קושניר: סליחה?

אלכס קושניר: הדיונים של הוועדה עד שעה 15:00 ויש לך זמן להגיע לכאן.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

אלכס קושניר: פנייה מספר 26-002, המשרד להגנת הסביבה.

יגאל גוטשל: אגף התקציבים.

יגאל גוטשל: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 891 אלף ו-175 אלפי שקלים בחלוקה לתכניות: תכנית מספר 1, תכנית הטיפול והשכר – 26-11-01 – 19 אלף ו-98 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 2, -26-12-01 – פעולות יחידות המשרד – 57 אלף ו-505 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 3, קרן לשמירת הניקיון, חשבון הטמנה – 26-13-01 – 770 אלף ו-986 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 4, חשבון כללי בקרן לשמירת ניקיון – 26-13-02 – 18 אלף ו-564 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 5, חשבון הפיקדון בקרן לשמירת הניקיון – 26-13-03 – 3 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 6, הקרן למניעת זיהום ים וקרן צער בעלי חיים – 26-13-04 – 20 אלף ו-518 אלפי שקלים.

יגאל גוטשל: תכנית מספר 7, תכנית הפרויקטים הסביבתיים – 26-14-01 – 4,501 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: שאלות.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 26-12-01.

ינון אזולאי: אלה לא אותם עודפים שהבאנו?

יגאל גוטשל: לא.

יגאל גוטשל: זאת פניית העודפים הראשונה שמתייחסת לתכנית הזאת.

ינון אזולאי: לגבי התכנית השנייה, 26-13-01.

ינון אזולאי: לגבי הפרויקטים שהם רב שנתיים.

ינון אזולאי: על איזה פרויקטים מדובר שעושה הגנת הסביבה?

יגאל גוטשל: אני אגיד באופן כללי וקרן, התקציבנית של המשרד, תוכל לפרט.

יגאל גוטשל: מדובר גם בתקצוב של מענקים להקמה של מתקנים לטיפול בפסולת כמו מתקני מיון וכולי.

ינון אזולאי: איפה?

ינון אזולאי: באיזה מקום עושים את זה?

יגאל גוטשל: המשרד מפרסם קולות קוראים ואז גופים רלוונטיים יכולים לגשת לקולות הקוראים האלה.

ינון אזולאי: המקומות של הפסולת והמיחזור, זה לא מה שאנחנו רואים שאוספים בהם את בקבוקי המיחזור אלא זה משהו שהולך למקום אחד.

יגאל גוטשל: למיחזור יש תאגיד נפרד.

ינון אזולאי: בתכנית יש משהו לגבי הפיקדון שלו.

ינון אזולאי: עוד נגיע לשם אבל אני שואל לגבי התכנית הזאת.

ינון אזולאי: היכן נמצאים האתרים האלה?

ינון אזולאי: מה התכניות שלהם, הרב שנתיות?

ינון אזולאי: זה על המיחזור, על הקמת האתרים האלה?

קרן יצחקי פרוכטמן: המשרד להגנת הסביבה.

קרן יצחקי פרוכטמן: מדובר במיתקנים לטיפול.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש מיתקנים למיון.

קרן יצחקי פרוכטמן: מדובר בפסולת, חלק אורגנית וחלק פסולת בניין.

קרן יצחקי פרוכטמן: אנחנו מפרסמים קולות קוראים ומי שמצליח לעמוד בקריטריונים, אנחנו תומכים בהקמת המפעל לא רק בהקמת המפעל אלא גם בתפעול עצמו של המפעל.

ינון אזולאי: כמה מפעלים כאלה קיימים כרגע בארץ?

ינון אזולאי: כמה של המיחזור וכמה של הטיפול בפסולת?

קרן יצחקי פרוכטמן: זה תלוי באיזה סוג.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש הרבה מיתקנים שנמצאים עכשיו בשלבי הקמה.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש בקשות שנבדקות.

ינון אזולאי: לצורך העניין, פארק אריאל שרון נמצא בחלק מהם, של מפעלי המיחזור?

קרן יצחקי פרוכטמן: כן.

קרן יצחקי פרוכטמן: פארק אריאל שרון, יש בו כמה מיתקנים ואחד מהם הוא מיתקן RDF שהוא אחד המיתקנים שתמכנו בו גם בהקמה וגם בתפעול.

ינון אזולאי: הוא זרוע מבצעת שלכם?

קרן יצחקי פרוכטמן: לא.

יגאל גוטשל: אני אבהיר.

יגאל גוטשל: זה לא קשור לפארק אריאל שרון.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את ההיסטוריה של המקום.

ינון אזולאי: תכנית 26-13-02, הקרן לשמירת הניקיון.

ינון אזולאי: תגידי לי בבקשה כמה כסף יש בקרן הזאת.

קרן יצחקי פרוכטמן: מדובר ב-12 מיליון שקלים שבאים מהכנסות שאנחנו מקבלים בממוצע בשנה.

ינון אזולאי: מהקנסות?

ינון אזולאי: בעיקר מהקנסות.

קרן יצחקי פרוכטמן: כן.

ינון אזולאי: הקנסות עליהם אנחנו מדברים, זה גם בחופים וגם באתרים?

קרן יצחקי פרוכטמן: בעיקר השלכת פסולת.

ינון אזולאי: מתכוונים להשלכת פסולת של הבניין כשאנשים בונים וזורקים פסולת?

קרן יצחקי פרוכטמן: גם.

ינון אזולאי: מה שהיה למשל עם האנייה מתורכיה?

קרן יצחקי פרוכטמן: לא.

קרן יצחקי פרוכטמן: אניות לא.

קרן יצחקי פרוכטמן: קנסות על הזרמת שפכים, שפיכה מאניות, זה קרן לזיהום ים.

קרן יצחקי פרוכטמן: זה בהמשך.

ינון אזולאי: וזיהום החופים שייכים לכאן?

קרן יצחקי פרוכטמן: גם.

ינון אזולאי: כל החופים.

קרן יצחקי פרוכטמן: כן.

ינון אזולאי: בסך הכול כמה כסף נכנס מהקנסות?

קרן יצחקי פרוכטמן: מהחופים?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: בכלל מהקנסות הסביבתיים.

קרן יצחקי פרוכטמן: 12 מיליון שקלים בשנה, זה הסכום שנכנס לקרן הזאת מקנסות.

אלכס קושניר: אתם יודעים להצביע על מגמות, על עלייה או ירידה בקנסות?

קרן יצחקי פרוכטמן: יש איזושהי ירידה קטנה אבל היא לא נובעת מחוסר באכיפה אלא זה עניין תפעולי שלנו.

קרן יצחקי פרוכטמן: עברנו לחברה חיצונית.

אלכס קושניר: השאלה היא לא על הקנסות ולא על האכיפה אלא השאלה היא על התופעה.

אלכס קושניר: האם אתם מזהים ירידה בתופעה של השלכת פסולת לא חוקית?

קרן יצחקי פרוכטמן: אני לא יודעת לענות על זה.

ינון אזולאי: לאן הולך הכסף?

קרן יצחקי פרוכטמן: הוא בעיקר הולך לתקצוב של אשכול אכיפה אצלנו במשרד והלשכה המשפטית.

ינון אזולאי: את מבינה מה אתם עושים?

ינון אזולאי: הולך לאשכול אכיפה כדי לקחת כסף ולתת לאשכול אכיפה.

ינון אזולאי: זה איזשהו מחזור.

ינון אזולאי: למה לא לקחת את הכסף הזה ולעשות איתו הסברה?

ינון אזולאי: אומר היושב ראש שאם אנחנו רואים ירידה מזערית, זה אומר שיכול להיות שחסרה לנו הסברה ואנחנו לא מסבירים את עצמנו מספיק טוב.

אלכס קושניר: לא, זה לא עניין של הסברה.

אלכס קושניר: אתה לא מדבר על אזרחים תמימים שמשליכים פסולת.

ינון אזולאי: אני מדבר גם על האזרחים.

אלכס קושניר: התופעה הבעייתית היא מה שאתה למשל אמרת לגבי הסיפור של השלכת פסולת בניין כשהיא השלכה לא חוקית.

ינון אזולאי: גם כאן צריכה להיות הסברה.

אלכס קושניר: זה לא עניין של הסברה.

אלכס קושניר: זה עניין של עבריינות.

ינון אזולאי: אני אתן לך דוגמה.

ינון אזולאי: אני גר בעיר אשדוד.

אלכס קושניר: זה אנחנו יודעים.

אלכס קושניר: אני לא חושב שיש מישהו שלא יודע.

ינון אזולאי: את יודעת שאני גר בעיר אשדוד?

קרן יצחקי פרוכטמן: לא.

קרן יצחקי פרוכטמן: גם אני מאשדוד.

ינון אזולאי: את זה לא ידעתי.

אלכס קושניר: תעשו התייעצות סיעתית בבית.

מוסי רז: לא סתם גר באשדוד.

מוסי רז: הוא מעכו.

ינון אזולאי: את אולי מכירה את זה מאשדוד.

ינון אזולאי: אדם השליך פסולת.

ינון אזולאי: אומרים לו שישלם 50 שקלים ויקבל שק לפסולת בניין והעירייה אוספת את זה.

ינון אזולאי: העירייה עשתה על זה הסברה נכונה ורואים שהיכן שבונים, היכן שעושים שיפוצים, יש את השקים האלה.

ינון אזולאי: זה לא לקבלנים אלא לאותם אלה שמשפצים.

ינון אזולאי: הסברה נכונה של העירייה הביאה את התוצאה הנכונה.

ינון אזולאי: קח את ההסברה הזאת ותעשה איתה משהו ארצי ולאו דווקא לגבי פסולת בניין אלא גם בחופים ובכל המקומות.

ינון אזולאי: לכן אני אומר שאת הכסף שנכנס מהקנסות, להשקיע אותו יותר בהסברה.

קרן יצחקי פרוכטמן: בנושא ההסברה, כיוון שמדובר בתקציבים שהם מאוד מאוד גדולים, בטח הסברה שהיא ארצית, אנחנו לוקחים בעיקר מקרן הניקיון בחשבון ההטמנה.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש לנו שם פרויקט של ניקיון במרחב הציבורי שעוסק בדיוק בזה.

קרן יצחקי פרוכטמן: אנחנו משקיעים הרבה כסף בהסברה.

קרן יצחקי פרוכטמן: בחינוך ובהסברה.

אלכס קושניר: אני מאוד אשמח אם תוכלו לשלוח לנו את הניתוח הזה של המגמות של השלכת פסולת לא חוקית גם במרחב היבשתי, גם במרחב הימי וגם בחופים.

אלכס קושניר: אני בטוח שיש לכם איזשהו ניתוח כזה ונרצה לקבל אותו.

אלכס קושניר: זה מאוד מעניין לראות.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 26-13-03.

אלכס קושניר: 3,000 שקלים.

ינון אזולאי: זה כסף קל בעיניך?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: 3.000 שקלים.

אלכס קושניר: חשוב שאתה מדבר על כך.

ינון אזולאי: תראה שאני מתייחס אפילו לכסף הקטן.

ינון אזולאי: לגבי חוק הפיקדון.

ינון אזולאי: אני מדבר על הבקבוקים הגדולים.

ינון אזולאי: יש מספיק פריסה ארצית במכונות על מנת לקבל את הבקבוקים?

ינון אזולאי: יצאתם למבצע של חוק הפיקדון.

ינון אזולאי: אני גם יודע לענות על השאלה הזאת אבל הייתי שמח לשמוע אולי אני יודע משהו שהוא לא נכון.

ינון אזולאי: מה קורה עם זה?

קרן יצחקי פרוכטמן: קרן הניקיון וחשבון הטמנה, שזה החשבון הגדול יותר, תקצבנו שם הקמת מכונות אוטומטיות לקבלת מכלים.

קרן יצחקי פרוכטמן: המשרד כרגע בודק היכן יש מקומות בהם לא הוצבו מכונות כי בסופו של דבר האחריות של האיסוף היא על היצרנים והיבואנים ולא על המשרד ולא על הקרן.

קרן יצחקי פרוכטמן: לכן המשרד עושה בדיקה לעשות מיפוי ולראות היכן חסרים, וזה בעיקר בפריפריה, ואת הקולות הקוראים להפנות לשם.

ינון אזולאי: אתם מבינים שאנחנו כבר הרבה זמן אחרי תחילת חוק הפיקדון על הבקבוקים הגדולים.

ינון אזולאי: הייתה זעקה על כך שמראש צריך לעשות את זה כדי שאנשים לא ישלמו עבור הבקבוקים.

ינון אזולאי: היום עדיין אפשר לראות שאנשים זורקים את הבקבוקים כי הם אומרים שמתחת לבית שלהם לא מקבלים ושהם לא ילכו למסור אותם כי הנסיעות עולות להם יותר.

ינון אזולאי: הוא שילם עבור הבקבוק, הוא שילם את ה-30 אגורות עבור הבקבוק והוא לא מקבל החזר.

ינון אזולאי: האם אתם לא ערוכים לזה?

ינון אזולאי: יצאתם למהלך כזה שאגב, הדעות לגביו חלוקות.

ינון אזולאי: אני טוען שהמהלך הוא מהלך מבורך ואם יודעים לקבל בחזרה את 30 האגורות, זה בסדר גמור.

ינון אזולאי: בסופו של דבר האזרח משלם ולא מקבל את הכסף בחזרה.

ינון אזולאי: אני חושב שזה לא ראוי ולא נכון במקומות כאלה לקחת את כסף הפיקדון ולא להחזיר אותו.

קרן יצחקי פרוכטמן: המשטרה הירוקה - שהיא חלק מאשכול אכיפה שאותו אנחנו מממנים מהחשבון הכללי - מבצעת אכיפה בבתי העסק כי בסופו של דבר בתי העסק מחויבים לקבל את מכלי המשקה האלה ולהחזיר את הפיקדון.

אלכס קושניר: אבל יש בעיה ואני אומר לך מהי.

אלכס קושניר: מי שאחראי על האיסוף, זה תאגיד אלה, נכון?

קרן יצחקי פרוכטמן: כן.

אלכס קושניר: אני שמעתי הרבה מאוד תלונות, בעיקר מעסקים קטנים, לפיהן תאגיד אלה מתנה את איסוף הבקבוקים בכמות.

אלכס קושניר: זאת אומרת הם לא אוספים מתחת ל-1,500 בקבוקים.

אלכס קושניר: המשמעות של זה היא שעסקים קטנים צריכים מחסנים כדי להחזיק את הבקבוקים האלה.

אלכס קושניר: אני פניתי במכתב גם אליכם וגם לתאגיד עצמו.

אלכס קושניר: זו סוגיה שמאוד מטרידה אותי באופן אישי.

אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו צריכים להגיע כאן לכדי פתרון כי לא יכול להיות מצב שאת מטילה עלות נוספת על עסקים קטנים שצריכים עכשיו להקים מחסנים כדי להחזיק את הבקבוקים.

אלכס קושניר: יש כאן איזשהו כשל.

אלכס קושניר: פניתי אליכם במכתב ואני מבקש שתבדקו את זה ותחזרו לוועדה עם תשובות בסוגיה הזאת.

ינון אזולאי: באותו עניין, בהמשך, גם לגבי הפריסה הארצית הייתי מבקש לדעת היכן אתם רואים שיש, היכן חסר ומה היעדים שלכם על מנת שיהיה בכל המקומות.

ינון אזולאי: יש עוד תופעה, אלא אם כן תאמרו שזה מקובל עליכם, שיש שעות וימים לקבלת בקבוקי המיחזור.

קרן יצחקי פרוכטמן: לפי החוק אסור להם להתנות את זה.

קרן יצחקי פרוכטמן: בית עסק, כל עוד הוא עובד ופועל, הוא מחויב לקבל מכלי משקה ולהחזיר את הפיקדון.

ינון אזולאי: אבל זה קורה, אפילו בסופרמרקטים גדולים.

קרן יצחקי פרוכטמן: אני מכירה את זה.

קרן יצחקי פרוכטמן: במקביל פתחנו מוקד לתלונות כדי לאסוף את כל התלונות שמגיעות מהציבור בנושא הזה וכדי לטפל בהן הן במישור של אכיפה וכן כדי למפות את הבעיות העיקריות האלה.

ינון אזולאי: שאלה טכנית.

ינון אזולאי: אדם שבא עם בקבוק שאין עליו סימון של פיקדון, הוא משלם עליו 30 אגורות?

ינון אזולאי: נשארה לבן אדם סחורה שקנה לפני חוק הפיקדון.

ינון אזולאי: אני כצרכן הגעתי למכולת, לקחתי בקבוק מים שעל הבקבוק אין פיקדון.

קרן יצחקי פרוכטמן: בעיקרון בית העסק מחויב לגבות את הפיקדון.

ינון אזולאי: אבל אני לא מקבל עליו החזר כי אין עליו את המדבקה של ה-30 אגורות.

קרן יצחקי פרוכטמן: אם לא תעביר את זה במכונה שבודקת ברקוד, אתה תקבל.

ינון אזולאי: אגב, נתקלתי בהרבה בקבוקים כאלה שאין עליהם את התווית של ה-30 אגורות פיקדון, אולי בקבוקי מים ויוצא שגם אם אני אלך למכונה, המכונה לא תזהה את הבקבוק הזה.

קרן יצחקי פרוכטמן: המכונה לא תזהה.

קרן יצחקי פרוכטמן: תצטרך לעשות זאת באופן ידני.

ינון אזולאי: במכונה באופן ידני?

ינון אזולאי: היא לא תקבל את הבקבוק.

קרן יצחקי פרוכטמן: בסופר אתה יכול להעביר ידנית.

ינון אזולאי: בסופר חייבים לקבל בחזרה את הבקבוק הזה ממני?

ינון אזולאי: עשיתם כאן מהלך.

קרן יצחקי פרוכטמן: יש תקופת מעבר.

קרן יצחקי פרוכטמן: אתה צודק.

ינון אזולאי: תקופת המעבר, מי שמפסיד זה אותו אזרח שמשלם ולא מקבל את ההחזר.

ינון אזולאי: יותר מזה, גם בעל המכולת, אני לא בטוח שהוא מקבל את הבקבוק.

ינון אזולאי: יכול להיות שהמשרד עצמו מקבל אבל מי שבשורה התחתונה מפסיד מכל הסיפור הזה, זה האזרח.

קרן יצחקי פרוכטמן: בכל מקרה הפיקדון לא מגיע למשרד.

ינון אזולאי: מגיע לקרן.

ינון אזולאי: מה זה משנה?

קרן יצחקי פרוכטמן: לא.

קרן יצחקי פרוכטמן: זה פיקדון.

קרן יצחקי פרוכטמן: זאת המשמעות של הפיקדון.

קרן יצחקי פרוכטמן: הכספים שמגיעים לחשבון הפיקדון, אלה כספים שמגיעים אך ורק מעיצומים שהמשרד הטיל.

ינון אזולאי: ואם זרקתי את הבקבוק, זה מגיע לחברה.

קרן יצחקי פרוכטמן: אם זרקת את הבקבוק למיתקן מיחזור, הוא בכל מקרה הועבר למיחזור, אבל כפיקדון, מעשית אתה צודק.

ינון אזולאי: התכנית האחרונה, 26-14-01.

ינון אזולאי: יש כאן את התכנית עם הסיפור של המימון קרן קיימת.

ינון אזולאי: קרן קיימת העבירה את כל הכסף לתכנית?

יגאל גוטשל: כן.

יגאל גוטשל: קרן קיימת העבירה את הכסף.

ינון אזולאי: ולמה אתם לא מחזירים לקרן קיימת חלק מהכסף, אם הוא העביר את הכול מראש?

יגאל גוטשל: יש התחייבויות שעדיין פתוחות ולכן צריך להעביר את הכסף לעודפים, כדי לשלם את ההתחייבויות האלה.

ינון אזולאי: התחייבויות של מי?

יגאל גוטשל: התחייבויות של המשרד להגנת הסביבה כלפי מי שזכה בקולות הקוראים.

ינון אזולאי: למה מקרן קיימת לקחתם את הכול?

יגאל גוטשל: אני לא יודע להגיד מה בדיוק היה בזמנו ההסדר מול קרן קיימת אבל בפועל מה שקרה זה שקרן קיימת העבירה את כל הכסף.

יגאל גוטשל: קצב הביצוע בסופו של דבר נפרס על פני כמה שנים.

יגאל גוטשל: אלה פרויקטים ארוכי טווח והכסף עובר לרשויות באופן מדורג.

יגאל גוטשל: במקום שכל פעם קרן קיימת תעביר, היא העבירה בפעם אחת.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 11:49.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות סיעתית, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פניית המשרד להגנת הסביבה 26-002.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פניית מספר 39-001, משרד התקשורת.

נעם שרלו בריגה: רפרנט תקשורת, אגף תקציבים.

נעם שרלו בריגה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת הכספים 2021 לשנת 2022 בסך של 25 מיליון ו-803 אלפי שקלים לתכניות התקציביות הבאות.

נעם שרלו בריגה: נפלה טעות סופר בדברי ההסבר המקוריים שנשלחו ונשלחה הבהרה לוועדה.

נעם שרלו בריגה: תכנית 39-11-01 – פעילות משרד התקשורת – 17,266 אלפי שקלים.

נעם שרלו בריגה: במסגרת התכנית מתוקצבת הפעילות השוטפת של המשרד.

נעם שרלו בריגה: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו עודפים הן פעילויות חוצות שנת תקציב בעולמות התפעול, חניה, אבטחה, ניקיון וכדומה ופרויקטי מחשוב וטכנולוגיה שונים שמתארכים על פני יותר משנת תקציב אחת ואמורים להסתיים השנה.

נעם שרלו בריגה: תכנית 39-11-05 – המועצה לשידורי כבלים ולוויין – 8,537 אלפי שקלים.

נעם שרלו בריגה: במסגרת התכנית מתוקצבת הפעילות השוטפת של המועצה לשידורי כבלים ולוויין.

נעם שרלו בריגה: עיקר העודפים שם הם בעקבות התחייבויות לתמיכה ושידורים בשפה האמהרית שמתוקצבים על פי חוק בכל שנה וביצוע שלהם לעתים מתארך.

אלכס קושניר: שאלות.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, בתכנית 39-11-01 יש איסוף והנגשת ידע נתונים וכן ניהול יעיל של פניות הציבור למשרד.

ינון אזולאי: פניות ציבור אלה במה הן מטפלות, באיזה נושאים, היכן הנושאים ממוקמים?

ינון אזולאי: תן לי קצת פרטים עליהם.

נעם שרלו בריגה: אני אתן קצת רקע.

נעם שרלו בריגה: בשנים האחרונות המשרד עובר התקדמות טכנולוגית מתבקשת ומתחיל לנהל באופן יותר יעיל את הדאתה המשרדית.

נעם שרלו בריגה: כרגולטור למשרד יש אגף פניות הציבור שמקבל פניות בכל תחומי העיסוק של המשרד, בין אם זה טלקום, בין אם אלה שידורים, אינטרנט, סלולר וכדומה.

נעם שרלו בריגה: עד היום הניהול היה באמצעות רישום ידני ועתה מנסים לייצר כאן מערכת שתצליח לנהל יותר טוב את פניות הציבור.

ינון אזולאי: איך זה היה מתבצע בניהול ידני?

נעם שרלו בריגה: אני לא בקיא בפרטים.

נעם שרלו בריגה: אליאנה תוכל להרחיב.

אליאנה רובנוביץ: תקציבנית משרד התקשורת.

אליאנה רובנוביץ: הייתה תכנית מאוד ישנה שעבדה במשרד במשך 20 שנים והגיע הזמן להחליף למשהו יותר חדשני, למערכת CRM שמטפלת בפניות הציבור.

ינון אזולאי: יש איזשהו משרד שכבר עובד עם מערכת CRM?

אליאנה רובנוביץ: יש מודול פניות ציבור שנמצא עכשיו בתהליך הרצה.

ינון אזולאי: מה עלות הקמת מערכת CRM?

אליאנה רובנוביץ: של פניות ציבור, העלות הייתה בסביבות מיליון שקלים, עד כמה שאני זוכרת.

נעם שרלו בריגה: אני רק אבהיר כאן שיש מערכת אחת כוללת עליה כל פעם מפתחים עוד מודול שמתעסק בפעילות ספציפית.

ינון אזולאי: אם כן, את אומרת שעלות הפיתוח הזה מיליון שקלים.

נעם שרלו בריגה: של המודול הספציפי של פניות ציבור.

אליאנה רובנוביץ: כן.

ינון אזולאי: חסכתם בזה כסף?

אליאנה רובנוביץ: אני לא חושבת.

ינון אזולאי: מה הייעול של זה?

אליאנה רובנוביץ: על מנת לתת פתרון יעיל, טוב ונכון לציבור צריך להשקיע במערכות מחשוב.

ינון אזולאי: כמה פניות ציבור אתם מקבלים בשנה ומה האפיון שלהן?

אליאנה רובנוביץ: אני יכולה לבקש להשיב.

נעם שרלו בריגה: אנחנו נעביר לוועדה בכתב את הנתונים.

ינון אזולאי: חשוב לנו לקבל את הנתונים - כמה פניות ציבור בשנה, מה האפיון שלהן ובאילו תחומים.

ינון אזולאי: תכנית 39-10-05, המועצה לשידורי כבלים ולוויין.

ינון אזולאי: זה מה שהשר כל הזמן אומר סיבים אופטיים?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: זה לא קשור.

ינון אזולאי: אני רואה שיש לכם כאן התחייבות לתמיכות בשידורים בשפה האמהרית.

ינון אזולאי: היכן אתם משדרים?

ינון אזולאי: מה אתם נותנים בשפה האמהרית?

ינון אזולאי: כשבאו מכאן מהלפ"ם והראו לנו את הגרף, הייתי אומר שהזדעזענו בגלל הכסף המועט שניתן לשפה האמהרית.

נעם שרלו בריגה: זה לא קשור ללפ"ם.

נעם שרלו בריגה: חוק התקשורת קובע במפורש שבכל שנה יתוקצבו 4.8 מיליון שקלים לתמיכה בשידורים בשפה האמהרית.

אלכס קושניר: מה ערוצי התקשורת בהם זה מפורסם?

אליאנה רובנוביץ: בכבלים יש ערוץ תקשורת אתיופי.

נעם שרלו בריגה: המשרד מפרסם תמיכות ולרוב זה מגיע לערוץ האמהרי שפועל בישראל.

אלכס קושניר: גם רדיו רקע משדר באמהרית, לא?

נעם שרלו בריגה: אלה תמיכות ספציפיות להפקות אודיו-ויזואליות.

נעם שרלו בריגה: כלומר, לא לרדיו.

ינון אזולאי: אם כן, ה-4.8 מיליון שקלים, למה הם מיועדים?

נעם שרלו בריגה: לשידורי טלוויזיה בשפה האמהרית.

ינון אזולאי: לשידור עצמו.

אלכס קושניר: לא פרסום.

אליאנה רובנוביץ: הפקת תכניות.

נעם שרלו בריגה: הפקת תוכן.

ינון אזולאי: והסכום מספיק?

ינון אזולאי: אתם פעם עשיתם בדיקה כדי לדעת עד כמה זה מתקיים?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש שידורים גם בשפה הצרפתית, הרוסית, הערבית.

ינון אזולאי: תן לנו הסברים כדי שנבין מה ההבדלים כי אני חושב שיש פערים עצומים.

נעם שרלו בריגה: אתה יכול לראות מהיקף העודפים שכנראה זה מספיק.

נעם שרלו בריגה: קצב הביצוע שם הוא יותר נמוך מקצב התקצוב.

ינון אזולאי: אני לא בטוח.

ינון אזולאי: יכול להיות שאתם נותנים להם לא מספיק.

אלכס קושניר: יש עוד שפה שמתוקצבת על פי חוק?

נעם שרלו בריגה: לא.

ינון אזולאי: זו השפה היחידה שמתוקצבת על פי חוק?

נעם שרלו בריגה: נכון.

ינון אזולאי: והסכום הזה מספיק להם?

ינון אזולאי: עשיתם בדיקה לאחרונה לבדוק אם הסכום מספיק, שזה באמת התוכן שהם מקבלים?

ינון אזולאי: גם לדעת מה הרייטינג שלהם.

נעם שרלו בריגה: הם אפילו לא בהכרח ממצים בכל שנה את הכול.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: השאלה היא למה אם לא ממצים, כי אין להם מספיק תוכן?

ינון אזולאי: אולי צריך להשקיע בדברים אחרים כדי שיהיה תוכן?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: זה אומר שהמגבלה האפקטיבית שלהם היא לא מגבלה תקציבית אלא מגבלה ביצועית.

ינון אזולאי: ואם נשקיע יותר, יכול להיות שנצטרך יותר.

ינון אזולאי: יכול להיות שאתם נותנים 4.8 מיליון שקלים למשהו מסוים והם לא יודעים להשתמש בכסף הזה.

ינון אזולאי: יש למשל עיריות שמקבלות תקציב אבל לא יודעות להשתמש בו.

ינון אזולאי: השאלה אם אתם עושים מספיק כדי שישתמשו בכסף הזה.

ינון אזולאי: יכול להיות שאם אתם כמשרד התקשורת הייתם עושים מספיק כדי שישתמשו בכסף הזה, הייתם מקבלים דרישה ליותר כסף כדי להנגיש את השידורים ולעשות יותר תכניות בשפה האמהרית.

ינון אזולאי: אם תסתכלו ותראו ברחוב את דוברי השפה האמהרית, הם פחות מעורים בחברה הישראלית גם ובעיקר בגלל השפה, במיוחד המבוגרים שבהם לא דוברים עברית באופן שוטף.

ינון אזולאי: יכול להיות שחסר להם שם תוכן ואתם לא יודעים לתת להם את הכלים הנכונים על מנת שיוכלו לבזבז את הכסף הזה.

אליאנה רובנוביץ: כל שנה מתפרסם קול קורא לחלוקת תמיכה וניגשים לזה.

אליאנה רובנוביץ: לא תמיד מצליחים לממש את כל התכניות בגינן מחולקת התמיכה.

אליאנה רובנוביץ: אולי אפשר לעשות יותר פרסום.

ינון אזולאי: אני חושב שכדאי שהמשרד יעשה, לאו דווקא פרסום.

ינון אזולאי: זאת לא הבעיה של פרסום.

ינון אזולאי: צריך לעשות איזשהו מחקר ולבדוק למה בשפה האמהרית לא מגיעים לניצול הכסף מבחינת התכניות שלהם.

ינון אזולאי: יש איזו בעיה.

ינון אזולאי: אם אני נותן לבן אדם 100 שקלים והוא לא יודע לבזבז אותם, לפעמים הוא לא צריך אבל לפעמים אם תיתן לעני 100 שקלים ותגיד לו שיקנה לו אוכל אבל הוא לא יבזבז אותם, זה לא בגלל שהוא לא רעב, הוא רעב אלא שהוא לא יודע היכן ללכת לקנות.

ינון אזולאי: יכול להיות שבנושא הזה אתם צריכים לעשות עבודה יותר לעומק.

אלכס קושניר: תבדקו מה הרייטינג של הערוץ הזה.

נעם שרלו בריגה: שאלת הרייטינג היא לא בהכרח השאלה הרלוונטית כי מועצת הכבלים והלוויין מתקצבת מבחן תמיכות לרכש תוכן.

נעם שרלו בריגה: כלומר, הערוץ הזה בפועל לפעמים רוכש תוכן קיים.

ינון אזולאי: יכול להיות שהתוכן הזה לא נכון.

ולדימיר בליאק: המדידה היא לא מבחינה מסחרית אלא מבחינת מדידת התכנית, עד כמה הם איכותיים.

אלכס קושניר: אתה לא רוצה שהמדינה תכתיב את התוכן.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני רוצה שהמדינה, כשהיא משקיעה כסף, שהיא תראה שהכסף מנוצל.

ולדימיר בליאק: נכון.

ולדימיר בליאק: שהתוכן הוא מספיק איכותי לקהל הרלוונטי.

ינון אזולאי: את זה אני רוצה שיבדקו.

אלכס קושניר: לכן שאלת הרייטינג היא רלוונטית מאוד.

ינון אזולאי: אני רוצה לנצל את זה שמשרד התקשורת כאן.

ינון אזולאי: אמר השר שלכם יועז הנדל שרפורמת הניידים הכשרים יצאה לדרך ואני רוצה שתעבירי מסר.

ינון אזולאי: אני מבקש ממך אדוני לחרוג מהפניות עליהן אני עובר אחת לאחת אבל מכיוון שמשרד התקשורת כאן אני חייב לומר את זה.

ינון אזולאי: אמרתי פעם ואני אומר שוב פעם כי זה כואב לי.

ינון אזולאי: אני רוצה שעם ישראל ידע.

ינון אזולאי: יש אנשים שלא מבינים מה זאת רפורמת הניודים בסלולר הכשר.

ינון אזולאי: אומר שר התקשורת שהוא לא ייתן שיהיה – הוא מתבטא בנושא של הכשרים – אדם אחד בעסקנים שיקבע את זה.

ינון אזולאי: כמו שאתם רואים, לי יש טלפון כשר.

ינון אזולאי: הטלפון שלי כשר והוא בכלל לא נגיש לאינטרנט.

ינון אזולאי: אני גם לא רוצה שיהיה נגיש לאינטרנט.

ינון אזולאי: כשאני חתמתי ולקחתי את הטלפון הזה לי, לאשתי ולילדיי, אני חתמתי שאני לא רוצה שהטלפון שלי יהיה פתוח לאינטרנט.

ינון אזולאי: חתמתי על זה.

ינון אזולאי: הטלפון הכשר הזה, יש לו גם מספר כשר, הוא מתחיל ב-84 בקומה של פרטנר.

ינון אזולאי: יש קומה של פלאפון שזה 41.

ינון אזולאי: לכל אחד יש את הקומה שלו.

ינון אזולאי: זה מה שנקרא הקומות הכשרות.

ינון אזולאי: אני לא רוצה שהילדים שלי, וגם לא אני, נהיה חשופים לאינטרנט דרך הטלפון.

ינון אזולאי: אני בכלל לא רוצה.

ינון אזולאי: זה חלק מהסייגים ששמתי לעצמי.

ינון אזולאי: היו ימים ששילמתי יותר מאשר משלם מישהו אחר.

ינון אזולאי: היום אנחנו משלמים 29.90 שקלים, 39.90 שקלים ואולי לפעמים 24.90 שקלים.

ינון אזולאי: אני מוכן לשלם 400 שקלים ו-500 שקלים בחודש עבור חינוך הילדים שלי.

ינון אזולאי: מה שיועז הנדל עושה עכשיו, שר התקשורת, הוא אומר שהוא רוצה שעם המספר הזה תוכלו לעבור לכל מסלול ותפתחו את הטלפון הזה לטלפון שיהיה פרוץ לסמרטפון.

ינון אזולאי: אני לא מחזיק סמרטפון כי אני שם סייגים גם לעצמי וגם לילדים שלי.

ינון אזולאי: כולנו עלולים להיכשל בכל דבר.

ינון אזולאי: הוא אומר, לא, מעל גיל 18 כל אחד יעשה מה שהוא רוצה.

ינון אזולאי: הילד שלי, גם מעל גיל 18 הוא הילד שלי ואני אשמור עליו בכל משמר, גם אחרי שהוא יתחתן.

ינון אזולאי: שהשר לא יספר סיפורים שאי אפשר להעביר את זה כי אם ילד נמצא במשבר, ילד שהוא מעל גיל 18, הוא יכול להתקשר ולהעביר על פי מספר תעודת זהות שלי.

ינון אזולאי: עם כל הכבוד וזה שאני סומך על הבן שלי, וכל אחד סומך על הבן שלו, ברגע משבר אנחנו לא יודעים לאן הם יכולים ללכת.

ינון אזולאי: כל אחד מאיתנו לא יודע.

מיכל שיר סגמן: הבן שלך גם יכול ללכת לחנות ולקחת טלפון.

ינון אזולאי: הבן שלי לא יכול ללכת לחנות ולקחת טלפון כי כאן המספר כשר.

ינון אזולאי: כשמספר כשר, אני יודע איזה טלפון יש לבן שלי, וכשאני מחייג אליו אני יודע שהתקשרתי לטלפון כשר.

ינון אזולאי: למרות כל האסונות שקורים בחוץ, אני אומר שלפחות באסון הרוחני הזה שנקרא טלפון כשר, שלא יהיה חשוף לאינטרנט ואני יודע שהוא לא חשוף לאינטרנט.

מיכל שיר סגמן: זה או שאתה סומך עליו או שאתה לא סומך עליו .

ינון אזולאי: אני סומך על הבן שלי אבל כמו שאני לא סומך על עצמי בדברים מסוימים.

ינון אזולאי: לעולם את לא תהיי במקום הזה ולא תביני אותי כי את לא שם.

ינון אזולאי: הילדים היום נחשפים לכל מיני תועבות גמורות באינטרנט.

ינון אזולאי: אני אומר דבר אחד והוא שאני רואה ילד בן 14 עם סמרטפון ולמה הוא נחשף ואת ההידרדרות של הנוער היום.

ינון אזולאי: החינוך שלנו מצליח בגלל דבר אחד.

ינון אזולאי: תנסי לקבל מה שאני אומר ממקום של ניסיון.

ינון אזולאי: החינוך של הציבור החרדי מצליח.

ינון אזולאי: גם לנו יש מה לתקן, אני לא אומר שלא, בכל מקום יש מה לתקן, אבל הפשע אצלנו לא מגיע לאחוזים גבוהים וזה בגלל שאנחנו שמים על עצמנו סייגים.

ינון אזולאי: כשאני לוקח טלפון כשר, את חושבת שנוח לי להתקשר מה גם שלא תמיד יש לי קליטה טובה?

ינון אזולאי: אבל זה לא מעניין אותי.

ינון אזולאי: את חושבת ש קל לי שאין לי את הנגישות שיש לך בכל רגע נתון?

מיכל שיר סגמן: אתה לא מתנגד לטלפון הכשר.

מיכל שיר סגמן: אתה תישאר עם טלפון כשר.

ינון אזולאי: אני לא אתן.

ינון אזולאי: זה יפגע בחינוך.

ינון אזולאי: אל תתערבי לי בחינוך של הילדים שלי.

ינון אזולאי: זה מה שאני מבקש מיועז הנדל.

מיכל שיר סגמן: אף אחד לא מתערב לך.

ינון אזולאי: הוא מתערב.

ינון אזולאי: אם הוא אומר לי שהוא לוקח את הטלפון של הילד שלי והוא נותן לו אפשרות להגיע לסמרטפון עם המספר הכשר שלו, כלומר, אני לא אדע איזה טלפון הבן שלי מחזיק, אז בעצם הוא מתערב לי בחינוך של הילדים שלי.

מיכל שיר סגמן: ילד מעל גיל 18 יכול ללכת לכל חנות פלאפונים ולקנות טלפון.

ינון אזולאי: אני לא מבין דבר אחד.

ינון אזולאי: אני לא מבין מה מפריע לך שלבן שלי יש טלפון כשר עם מספר כשר.

מיכל שיר סגמן: אין שום בעיה.

ינון אזולאי: אז אל תתערבו לנו.

מיכל שיר סגמן: הוא רוצה לדאוג לכל אזרחי ישראל שישלמו פחות.

ינון אזולאי: מה הקשר לזה שישלמו פחות?

מיכל שיר סגמן: תישאר עם הטלפון הכשר שלך.

ינון אזולאי: כמה אני משלם?

ינון אזולאי: אני משלם 29.90 שקלים.

ינון אזולאי: על מה את מדברת?

ינון אזולאי: איזה פחות?

ינון אזולאי: אני משלם פחות ממך.

ינון אזולאי: את מדברת על כסף?

ינון אזולאי: לעזאזל כסף, לא רוצה כסף.

ינון אזולאי: אני אתן את החיים שלי בשביל החינוך של הילדים שלי.

ינון אזולאי: את מדברת אתי על כסף?

ינון אזולאי: כסף לא מעניין כאן.

מיכל שיר סגמן: אדרבה, אף אחד לא לוקח לך את הטלפון הכשר.

ינון אזולאי: אנחנו משלמים 19.90 שקלים, 29.90 שקלים, 39.90 שקלים.

ינון אזולאי: אתם לא מבינים.

ינון אזולאי: אתם מתערבים בחינוך של הילדים שלנו.

ינון אזולאי: אני מתחנן לפניכם.

מיכל שיר סגמן: ינון, זו פרשנות שגויה.

ינון אזולאי: זאת לא פרשנות.

ינון אזולאי: הבעיה היא שאתם לוקחים חינוך הילדים כפרשנות.

ינון אזולאי: בחינוך הילדים אין פרשנות.

ינון אזולאי: יש חינוך ילדים בדרך שאתה מאמין בה.

ינון אזולאי: אני לא אתערב ליועז הנדל ולך בחינוך הילדים שלכם.

ינון אזולאי: אל תתערבי בחינוך הילדים שלי.

ינון אזולאי: אם אני רוצה שהבן שלי יהיה עם טלפון כשר, הוא יהיה עם טלפון כשר.

מיכל שיר סגמן: אף אחד לא לוקח את הטלפון הכשר.

אלכס קושניר: ינון, אני חושב שהמסר שלך הועבר.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: בשעה 12:09 חוזרים להצבעה.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 39-001, משרד התקשורת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 41-001, מים וביוב.

עידו מור: רפרנט אנרגיה, אגף התקציבים.

אלכס קושניר: למה לא אמרת לי?

אלכס קושניר: אם הייתי יודע, הייתי מקדים את זה לפנייה של משרד האנרגיה.

עידו מור: יש לי אחר כך גם את פנייה מספר 54.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זהו.

אלכס קושניר: עכשיו אתה כאן.

עידו מור: העברת עודפי תקציב לשנת 2022 משנת 2021 בסעיף 41, רשות ממשלתית למים וביוב.

עידו מור: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת תקציב 2021 שנת תציב 2022 בסך של 26 מיליון ו-611 אלפי שקלים.

עידו מור: תכנית מספר 41-30-01, הוצאות שוטפות לפעילות המשרד.

עידו מור: זה כולל את כל הפעילות השוטפת של המשרד והסיבה בגינה מחויבים העודפים.

עידו מור: אלה התקשרויות חוצות שנה.

עידו מור: בין ההתקשרויות האלה יש נושאים שונים שאורי שבת, התקציבן של הרשות, ישמח לפרט עליהן, ביניהן היערכות לתרחישי חירום, אספקת מכליות וציוד אחר.

ינון אזולאי: עברת על כל התכניות?

עידו מור: זאת רק תכנית אחת.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שהתייחסתם לשעת חירום.

ינון אזולאי: משק מים לשעת חירום.

ינון אזולאי: אם לא הייתה שעת חירום, לכן יש לכם עודפים?

עידו מור: לא.

עידו מור: רוב העודפים הם עודפים שבשגרה, תקנות שחויבו אבל אני אשמח שאורי שבת יתייחס כי הוא מכיר את התקציב טוב ממני.

אורי שבת: שלום.

אורי שבת: אני לא תקציבן המשרד שיש לו היום חג אלא אני ראש אגף אסטרטגיה ומדיניות ברשות המים.

אורי שבת: התכנית הספציפית שאתה מדבר על משק המים בחירום, היא מורכבת מרכיב של תחזוקת המחסנים ובמידה ויש שימוש, כמובן משלמים את ההפעלה ואחר כך משלימים את הכסף.

אורי שבת: בכל מקרה, העודפים הם חציית שנה.

ינון אזולאי: אגב, כשאנחנו מדברים על משק המים בחירום, אנחנו מדברים על שנה של בצורת?

אורי שבת: לא.

אורי שבת: זה ממש מכליות מים.

ינון אזולאי: מלחמה?

אורי שבת: מלחמה, רעידת אדמה, עכשיו הפעלנו את ההתיישרות יחד עם משרד החוץ ונתנו חלק מהאמצעים לטובת מלחמה באוקראינה.

ינון אזולאי: תחתכם נמצאים תאגידי המים?

אורי שבת: נכון.

ינון אזולאי: אני מאמין שעברתם – אתם אנשים אחראים – על דוח מבקר המדינה לשנת 2020.

ינון אזולאי: הייתי רוצה לדעת קצת על המסקנות שלכם מבחינת התיקונים אבל יש את הסיפור של תאגידי המים.

ינון אזולאי: יש חוק שאם אני לא טועה העביר אותו איציק שמולי, צמצום של 50 אחוזים בתאגידי המים.

ינון אזולאי: אנחנו עדיין לא רואים שהמספר פוחת.

ינון אזולאי: לא ראינו ירידה דרסטית של 50 אחוזים במספר תאגידי המים.

ינון אזולאי: אתם לא חושבים שזאת עבירה על החוק?

אורי שבת: קודם כל, כמובן שכן ואנחנו פועלים בנושא.

ינון אזולאי: כמה שנים אתם פועלים בנושא?

ינון אזולאי: אתה יודע מתי החוק הזה עבר?

אורי שבת: אני לא רוצה לומר סתם את השנה, אבל זה היה אולי לפני 2013.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: קצת אחרי.

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, זה היה ב-2016.

ינון אזולאי: יכול להיות שאני טועה, אבל גם ארבע שנים או חמש או שש שנים לעבור על החוק כמשרד ממשלתי או כתאגיד, זה דבר שהוא לא מקובל.

ינון אזולאי: אתה אומר שאתם עושים ואני שואל מה אתם עושים כדי לצמצם את מספר התאגידים.

ינון אזולאי: קודם תענה על השאלה הזאת ואחר כך אני אתייחס לתאגיד עצמו.

ינון אזולאי: מתי אתם חושבים לקיים את החוק הזה?

אורי שבת: מי שאחראי על נושא התאגידים ברשות המים זה הממונה על התאגידים.

אורי שבת: אני לא רוצה לדבר בשמו על כל פעולה ופעולה שמתבצעת בנושא .

אורי שבת: הנושא כמובן נדון מספר רב של פעמים גם במועצת רשות המים והוא על השולחן.

אורי שבת: אם צריך, אני אדרוש מהממונה התייחסות ספציפית לנושא.

ינון אזולאי: אני מבקש שתהיה התייחסות ספציפית.

אלכס קושניר: ינון, תגדיר בדיוק את השאלה כדי שיוכלו להתייחס.

ינון אזולאי: יש חוק שאיציק שמולי העביר.

ינון אזולאי: כמו שהוא אמר, אני לא רוצה לנקוב בשנה אבל זה היה לפני מספר שנים.

ינון אזולאי: החוק מצמצם את מספר תאגידי המים.

ינון אזולאי: היה חוק שהעביר תאגידי מים ואז נפתחו על ימין ועל שמאל תאגידי מים בכל מקום.

ינון אזולאי: נראה לי שמדובר ל-60 תאגידי מים.

ינון אזולאי: אולי אני טועה במספר.

ינון אזולאי: החוק אומר לצמצם אותם בכ-50 אחוזים.

ינון אזולאי: עשו בדיקה וראו שזה לא דבר שמועיל.

ינון אזולאי: מאז לא צומצם מספר תאגידי המים, אלא אולי אחדים מהם אבל ודאי לא באחוזים גבוהים.

ינון אזולאי: כרגע הם עוברים על החוק כי זה חוק שעבר במליאה בשלוש קריאות.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה הצפי לצמצום מספר תאגידי המים.

אלכס קושניר: התשובה צריכה להיות תשובה ממוסמכת וכתובה לוועדה.

אופיר כץ: תוסיף לשאלה של ינון עוד שאלה.

אופיר כץ: מה אתם עושים אל מול תאגידי המים, מבחינת התאגידים, השירות שהם נותנים לאזרח.

אופיר כץ: אני לא יודע מי מכם פעם ניסה לתפוס את תאגיד המים באזור המגורים שלו ואם בכלל מישהו ענה לו, אחרי כמה זמן זה היה.

אופיר כץ: מה אתם עושים כגוף מבקר כי כל הזמן יש תלונות על כך שקשה לתפוס אותם.

אופיר כץ: איזה פעולות אתם עושים כדי לבדוק את המענה שם ואת תלונות הציבור על חוסר נגישות התאגידים?

אורי שבת: על זה אני יכול לענות.

אורי שבת: יש אמות מידה לשירות שהתאגידים מחויבים לעמוד בהן.

אורי שבת: אנחנו גם מבקרים אותם.

אורי שבת: יש חברות בקרה מטעמנו.

אופיר כץ: איך אתם עושים את הביקורת?

אורי שבת: יש לנו חברת בקרה שמגישה דוחות ביקורת.

אורי שבת: חלק מהביקורות הן ביקורות רוחב, חלק הן ביקורות עומק.

אופיר כץ: מתי מישהו התקשר וניסה להשיג אותם?

אורי שבת: המתודולוגיה של חברות הבקרה, אני לא בקיא בה אבל אני יכול לצרף את זה לשאלה הקודמת.

אופיר כץ: איך אתה יודע אם אנחנו משפרים את השירות או לא?

אופיר כץ: העיקר להגיד שיש חברת בקרה?

אורי שבת: לא.

אורי שבת: יש לנו גם פניות ציבור שלנו.

אורי שבת: במידה ומישהו לא שבע רצון מהשירות שהוא מקבל מהתאגיד, הוא פונה אלינו וכמובן מטעמנו נערכת בדיקה של התלונה עצמה.

אופיר כץ: לא צריך את החברות האלה.

אופיר כץ: זה בזבוז כסף.

אופיר כץ: מאחר שחשוב לכם לשפר את השירות לאזרח, תתקשרו לכל תאגידי המים ותבדקו תוך כמה זמן עונים לכם ואז תראה אם השירות הוא טוב ואם הבקרה עושה את מה שצריך.

נירה שפק: בדקתם בפניות הציבור חתך גילאים שמתקשר?

נירה שפק: המבוגרים הרי לא יתקשרו אליכם.

נירה שפק: איפה הרגישות החברתית לזה?

אופיר כץ: איך הם ידעו, אם בכלל לא עונים שם?

נירה שפק: אתה יכול להראות לנו פילוח של פניות ציבור?

נירה שפק: בחתך גילאים או פריפריה ומרכז וגילאים?

אלכס קושניר: לא עונים בתאגידי מים.

אלכס קושניר: כולנו יודעים את זה.

נירה שפק: הוא אומר שיש להם פניות ציבור.

נירה שפק: פניות ציבור, בדרך כלל זה אינטרנטי.

אורי שבת: יש גם טלפוני.

אורי שבת: יש מענה טלפוני אצלנו.

אלכס קושניר: אצלכם עונים יותר מהר מאשר בתאגידים?

אורי שבת: בפעם האחרונה שבדקתי, לדעתי פחות משתי דקות.

אורי שבת: זה הממוצע במענה אצלנו.

אופיר כץ: אם אפשר לקבל את דוח הביקורת האחרון, מה היו הממצאים ומה הפעולות שננקטו בעקבות דוחות הביקורת לשיפור השירות.

ינון אזולאי: אגב, היום יש שיטה להמתנה של שתיים או שלו דקות.

ינון אזולאי: פונים למוקד ואומרים שיחזרו אליך.

נירה שפק: או מנתקים.

ינון אזולאי: אז מנתקים.

ינון אזולאי: בדוח מבקר המדינה לשנת 2020 דיבר גם על מנגנון הסיוע לאוכלוסיות מוחלשות.

ינון אזולאי: שם הוא דיבר על כך שצריך לשנות את המנגנון הזה ולסייע יותר לאותן שכבות אוכלוסיית מוחלשות.

ינון אזולאי: הוא גם אמר ש-60 אחוזים מתוך תקציב ההטבה לאוכלוסיות הזכאיות לתשלום חשבונות המים בשנים 2015 עד 2019, לא נוצלו.

ינון אזולאי: הווה אומר, 153 מיליון שקלים לא נוצלו.

ינון אזולאי: איך קורה דבר כזה שהכסף לא מנוצל?

ינון אזולאי: 60 אחוזים.

אורי שבת: אני לא מכיר את המספר הזה.

אורי שבת: אני יכול להתייחס לשנה האחרונה.

ינון אזולאי: דוח מבקר המדינה.

אורי שבת: כן.

אורי שבת: אני מכיר את המקור.

אורי שבת: אני אומר שאני יכול להעיד על השנה האחרונה.

אורי שבת: זה היה 42 מיליון מתוך 50 מיליון שקלים שהוקצו בתחילת השנה.

ינון אזולאי: 42 מיליון מתוך 50 מיליון שקלים שנוצלו?

אורי שבת: כן.

ינון אזולאי: תסביר לי איך בין 2015 ל-2019 סכום של 153 מיליון לא נוצל?

אלכס קושניר: נפגשתי בנושא הזה עם מנהל רשות המים.

אלכס קושניר: עם הממונה.

אלכס קושניר: הוא הסביר לי שהם עשו ריצ'ינג אאוט, ממש פנייה לאנשים בשכבות החלשות.

אלכס קושניר: הם עושים את זה דרך תאגידים.

אלכס קושניר: מי שהגיש, הם באחוז מאוד גבוה.

אלכס קושניר: יש עם זה בעיה.

אלכס קושניר: קיימנו כאן דיון.

ינון אזולאי: אני זוכר, אבל יש כאן משהו שלא מובן.

ינון אזולאי: בין 2015 ל-2019 יש 153 מיליון שקלים שמהווים 60 אחוזים.

ינון אזולאי: הוא אומר עכשיו שרק 20 אחוזים נוצלו ואני שמח לשמוע על כך.

ינון אזולאי: יחד עם זאת אנחנו מדברים למשל על הנחות, משפחה שיש לה ילד חמישי, תקבל הנחה.

ינון אזולאי: זה לא אוטומטי.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: למה שזה לא יהיה אוטומטי כאשר יש ילד חמישי?

ינון אזולאי: הרי כל המערכות מסונכרנות.

ינון אזולאי: יש להם את זה בארנונה.

ינון אזולאי: אם הוא הגיש את הבקשה באיחור, יש בעיה – תלוי כמה זמן איחור – לקבל את זה לאחור.

ינון אזולאי: אני הגשתי באיחור.

ינון אזולאי: לא ידעתי על כך.

ינון אזולאי: יש אנשים שלא מודעים לכך שכאשר יש להם ילד החמישי הם יכולים לקבל את ההנחה.

ינון אזולאי: ברגע שיש לו ילד שהוא מעל הגיל, שיכול להעלות את מחיר קוב המים, פתאום יש סנכרון.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: מה ההבדל בין זה שאתה צריך לקבל הנחה לבין זה שהיא נגמרת?

ינון אזולאי: יש לך תשובה?

אורי שבת: לא.

ינון אזולאי: אתה מבין שדברים כאלה מקשים עלינו לסייע להעביר פנייה כזאת.

ינון אזולאי: אני חושב שיש כאן דבר הזוי ויש גם עוד דבר.

ינון אזולאי: התאגידים מרוויחים כסף או מפסידים כסף?

אורי שבת: חלק וחלק.

ינון אזולאי: לפי מה שראיתי בדוח מבקר המדינה, רובם מפסידים כסף.

ינון אזולאי: אתם לא חושבים לעשות איזשהו חושבים, אולי להחזיר את זה?

ינון אזולאי: הרי גם יש להם יותר הוצאות.

ינון אזולאי: זה לא סוד.

ינון אזולאי: יש להם יותר הוצאות מאשר יש לעירייה ובנוסף יש להם גם הוצאות יותר גדולות כלפי אותו אזרח.

ינון אזולאי: כלומר, האזרח בסוף ישלם יותר כולל מחירי המים שעולים ועדיין לא ראינו ירידה אלא כל הזמן עולים ועולים.

ינון אזולאי: מה עשינו את התאגידים האלה?

ינון אזולאי: באנו לייעל, כדי שלרשויות יהיה נוח?

ינון אזולאי: הרשויות בעניין הזה פחות מעניינות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהיה לובי ענק להראות שזה טוב לרשויות המקומיות ויכול להיות שהרשויות המקומיות עכשיו כועסות על כך שאנחנו נגיד את זה אבל אין מה לעשות.

ינון אזולאי: הרשויות צריכות להתמודד.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שבסופו של דבר האזרח ישלם את זה.

ינון אזולאי: בהמשך לשאלה הראשונה לגבי התאגידים, אם התאגיד מפסיד, למה שהוא ימשיך להחזיק את זה?

ינון אזולאי: יגלגל כסף בכסף?

ינון אזולאי: בנוסף, את ההפסד שלו האזרח משלם בעליות המחירים של המים.

אופיר כץ: אני חושב שהרעיון להשקיע את הכסף במקומות שלא כל הרשויות היו משקיעות בביוב הוא טוב.

ינון אזולאי: גם שם אתה לא בדיוק מקבל.

אופיר כץ: בדיוק.

אופיר כץ: הביצוע הוא גרוע.

אופיר כץ: הרעיון להקים את זה הוא טוב אבל הביצוע גרוע.

ינון אזולאי: נכון.

ינון אזולאי: הביצוע גרוע.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: לפני התייעצות, נירה שפק.

ינון אזולאי: נירה, ברוכה הבאה למחנה שלנו.

נירה שפק: אנחנו לא במחנות.

נירה שפק: אני חושבת שאתמול בערב הוכחנו את זה עם משפחת בניה שראל.

נירה שפק: אתמול היה זיכרון בסלון אצלי בבית ואמרו פוליטי, לא פוליטי.

נירה שפק: אירחנו את ההורים של בניה שראל אבל זה ממש לא היה פוליטי כי ישבנו שם שלמה קרעי, יעקב מרגי ואני עם עוד המון אזרחים, ושמענו מהמשפחה שמאוד רצתה לספר לנו על הבן, מה היה כשהיה קטן ומה קרה לו בצבא.

נירה שפק: אין צדדים.

נירה שפק: יש דברים שהם לא קשורים לצדדים.

נירה שפק: אנחנו באים לעשות טוב.

נירה שפק: אני באמת רוצה להודות לקרעי ולמרגי שהיו.

נירה שפק: רשות המים היא נושא שהוא מאוד בליבת העשייה שלי גם כמי שרוצה לטפל באזרחים וגם כמי שמטפלת בחקלאות.

נירה שפק: אנחנו יודעים שזה לא קשור למשרד האנרגיה כי זו רשות ייעודית וזאת הייתה הכוונה, להקים גוף מקצועי שלא יהיה פוליטי בהחלטות שלו.

נירה שפק: לכן יש לי כמה שאלות ספציפיות לבקשה המוצגת כאן.

נירה שפק: אפשר לומר לי כמה מתוך התקציב של הרשות הוא מרכיב הוצאות השכר?

אורי שבת: כן.

נירה שפק: זה לא מופיע בחומר המצורף.

נירה שפק: בפירוט מופיעות שתי שורות בלי הסברים וכתוב למה.

נירה שפק: רצוי שתסבירו לנו גם בנתונים את ה-למה.

עידו מור: חברת הכנסת, חשוב לציין שעודפים הם לעולם לא עודפי שכר.

נירה שפק: כשאנחנו באים להראות תקציב, איך הוא מחולק, מה הייעול ואני לא מוסיפה על השאלות שינון שאל, אני רוצה לדעת ולהבין מה האחוז.

נירה שפק: כשאתם מחפשים את זה, חפשו לי בבקשה עוד דבר.

נירה שפק: יש כאן הגדרה של שורות תקציביות לתפעול שוטף ואני שואלת מה זה תפעול שוטף ומה אחוז התפעול השוטף.

נירה שפק: מה ההגדרה שלו ואיך הוא מחולק.

נירה שפק: תבדקו לי גם מה הרכש שבוצע ואם הרכש היה על פי תכנון.

אורי שבת: ההוצאות השוטפות כוללות כמובן נושאים של שכירות ותשלומים למקומות בהם המשרד יושב, כולל נושא ההדרכה והרווחה של העובדים.

נירה שפק: אמרת משפטים שהם אותו הדבר.

נירה שפק: אמרת נושא שכירות ותשלום עבור המקום בו יושבים.

אורי שבת: יש דמי ניהול לחברה שמנהלת את ג'נרי 2.

עידו מור: בדיור הממשלתי יש שני רכיבים.

עידו מור: יש רכיב שמשלמים את השכירות לדיור הממשלתי שמחזיק את ג'נרי 2 ומלבד זה יש דמי שימוש שמשלמים לדיור הממשלתי עבור התחזוקה.

עידו מור: אלה שני רכיבים שונים.

נירה שפק: מה זאת אומרת דיור ממשלתי?

עידו מור: הדיור הממשלתי הוא הגוף שנמצא באגף החשב הכללי במשרד האוצר שמנהל את כלל הנכסים של הממשלה.

נירה שפק: קוראים לזה מעשר בשפת העם?

עידו מור: לא, זה לא מעשר.

נירה שפק: כי המשרדים הממשלתיים משולמים.

קריאה: עמלה.

נירה שפק: אני קוראת לזה העמסות.

נירה שפק: מעשר.

נירה שפק: אני מנסה להנגיש לאזרחים ששומעים אותנו ורוצים לדעת מה נעשה עם הכסף.

נירה שפק: אם יש גוף שהוא משולם, תסביר לי.

עידו מור: אני אנסה להסביר שוב כי אלה הרבה מאוד גופים שפועלים כך מול מינהל הדיור הממשלתי.

עידו מור: מינהל הדיור הממשלתי יושב תחת החשב הכללי במשרד האוצר והוא מנהל את כלל נכסי הממשלה.

עידו מור: את נכסי המדינה.

עידו מור: אחד הדברים שמינהל הדיור הממשלתי מנהל דרך הדבר הזה, אלה בעצם נכסים שהם בעצם של שאר המשרדים.

עידו מור: חלק מהמשרדים - בעבר היו יותר – היו שוכרים.

עידו מור: היום הרוב יושבים בנכסים של הממשלה.

נירה שפק: אנחנו משלמים להם גם דיור וגם מה שנקרא תפעול, כמו חברת אחזקה.

עידו מור: בדיוק.

נירה שפק: שווה לבדוק מה יותר זול לנו.

עידו מור: בג'נרי 2 משלמים על השכירות ועל התפעול שלו, בדיוק כמו שמשלמים ועד בית ושכירות.

אורי שבת: לגבי השכר.

אורי שבת: השכר הוא קצת יותר מ-50 מיליון שקלים מתוך תקציב של סביב ה-800 מיליון שקלים.

נירה שפק: והרכש?

אורי שבת: אלה שאר הדברים בהם אני נוגע.

אורי שבת: הסעיף הגדול מתוכו הוא חברות ייעוץ שמסייעות לנו בבקרה על הפרויקטים ההנדסיים.

נירה שפק: כמה מתוך זה הן חברות ייעוץ?

ינון אזולאי: חברת ייעוץ, זה רכש?

אורי שבת: כן.

אורי שבת: בערך 7.5 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: זה רכש שירות.

נירה שפק: אני מאמינה – עכשיו אנחנו לפני תקציב – שנרצה לראות מה יעשו החברות האלה, מה יצא מזה, מה זה חסך לקופת המדינה.

ינון אזולאי: חשוב שתכיני את כל השאלות האלה.

נירה שפק: הם יבואו מוכנים.

נירה שפק: עוד דבר שאני רוצה לדעת.

נירה שפק: דובר כאן תקציב עבור איומי סייבר.

נירה שפק: זה הרי אחד האיומים היותר חזקים.

נירה שפק: כיושבת ראש ועדת המשנה למוכנות העורף, מאוד מעניין אותי לדעת כמה כסף שמו על זה, מה המענה וכמה חסר.

אורי שבת: אנחנו פתחנו שולחן ייעודי למים, בשיתוף ותחת משרד האנרגיה וכמובן רשות הסייבר.

אורי שבת: אנחנו משלמים על זה 2.1 מיליון שקלים בשנה.

נירה שפק: והסכום מספיק?

אורי שבת: אני לא איש המקצוע שיודע להגיד האם זה מספיק או לא.

נירה שפק: אולי צריך להעביר לסעיף אחר.

נירה שפק: בסוף אנחנו אומרים איפה השקל ייתן את הערך המוסף הגבוה יותר.

נירה שפק: לא דרשתם את זה לזה ולכן אני שואלת כמדינה שנמצאת תחת איומי סייבר ומים הוא אחד הדברים הבסיסיים וההכרחיים לאזרחי מדינת ישראל.

נירה שפק: אם יש שם פער, אולי לשם צריך להפנות.

נירה שפק: זה בכלל נבדק?

אורי שבת: העברת העודפים, הסייבר הוא בתוך הסכום.

נירה שפק: אני שואלת האם הסכום מספיק.

עידו מור: חברת הכנסת, צריך לציין שהתיעדוף בין תכניות שונות ובאמת איך עושים את זה בצורה הטובה ביותר, הכנסת - הממשלה מאשרת את זה בכנסת – קובעת את זה בתקציב המדינה השנתי.

עידו מור: הפנייה הזאת באה להעביר עודפים של דברים שהוקצו על ידי הממשלה בשנת 2021 ובגלל שתקציב המדינה בשנת 2021 אושר במועד מאוד מאוחר, המשמעות הייתה שהרבה מההתחייבויות שנעשו בשנת 2021 הועברו לשנת 2022.

עידו מור: צריך לומר שחלק מהדברים האלה קורים כל שנה והשנה ביתר שאת כאשר משרדים וחשבים אישרו את התקציב בדצמבר.

נירה שפק: תרשה לי לומר שמכיוון שאנחנו יושבים כאן אספיק שעות, מה שאתה אומר זה חלק.

נירה שפק: חלק מזה גם באים ומציגים לנו שרוצים להעביר מסעיף שחשבו שהוא תוקצב ביתר או בחוסר.

נירה שפק: לכן אני שואלת את השאלות האלה.

נירה שפק: זה גם חלק מהעניין.

עידו מור: את צודקת במאה אחוזים.

עידו מור: אני אתן דוגמה.

עידו מור: העברנו שתי פניות של משרד האנרגיה כאשר אחת הייתה פניית עודפים.

עידו מור: לא עשינו בה שום שינוי תיעדוף.

עידו מור: זה עבר.

עידו מור: אותו דבר כאן, 41, פניית עודפים – אין שינוי תיעדוף.

עידו מור: יש פניות אחרות שהן פניות שאנחנו מבקשים לעשות תיקונים אבל כאן זה לא המצב.

נירה שפק: אני רוצה לשאול עוד שלוש שאלות על תקציב אחד.

נירה שפק: המזהם הוא המשלם.

נירה שפק: זה אחד הכללים שנקבעו ואני רוצה לדעת האם רשות המים הייעודית עובדת בהקשר הזה.

נירה שפק: האם למשל השפדן נושא בחלק התקציבי כמו שאמור לעשות בצורה מסודרת אל מול החקלאים שמשלמים את מחיר המים.

אורי שבת: אני לא מבין את האלה.

נירה שפק: בסוף מדברים על תקציב.

נירה שפק: מדברים על מקורות תקציב.

נירה שפק: שאלו אותך קודם כמה קוצץ, כמה השכר, ואני שואלת עכשיו על מקורות תקציב למים.

נירה שפק: אני מרחיבה את זה מעבר כי זה המקום שלנו.

נירה שפק: המזהם הוא המשלם.

נירה שפק: אתה מכיר שיש תקציבים שמגיעים?

נירה שפק: הרי זאת רשות סגורה.

נירה שפק: האם אתם עושים עבודה, מקיימים עבודה, השתמשתם ביועצים שלקחתם לכל מיני דברים בשבעה-שמונה מיליון שקלים גם כדי לבחון איך המזהמים של מים משלמים עליהם ולא הצרכן בקצה, בין אם הוא אזרח פרטי ובין אם הוא החקלאי.

נירה שפק: האם הנושא הזה נבחן במסגרת כל התקציבים?

אורי שבת: את מתייחסת לשפדן כמזהם?

נירה שפק: נתתי דוגמה.

נירה שפק: כן.

נירה שפק: שפכי גוש דן מגיעים ומשקים את חקלאות העוטף.

נירה שפק: האם הוא נוטל חלק בזה או שזה מושת רק על האזרחים?

נירה שפק: האם נשכר איזשהו יועץ לטפל בזה?

אורי שבת: אכן השפדן מטפל בשפכי גוש דן ולאחר מכן הוא משמיש את השפכים כמי קולחין להשקיה חקלאית.

נירה שפק: מי משמיש?

אורי שבת: השפדן.

נירה שפק: הוא משלם כסף על כך?

נירה שפק: תבדוק את זה.

אורי שבת: עלות הטיפול.

אורי שבת: ההקמה.

נירה שפק: עוד דבר, בהמשך לשאלה אליה התייחס בהתחלה ינון.

נירה שפק: המפה שהייתה צריכה להיות תוך 120 ימים.

נירה שפק: האם יש איזושהי עבודה?

נירה שפק: האם יש איזושהי היערכות תקציבית?

אורי שבת: איזו מפה?

נירה שפק: מפת שיוך התאגידים.

נירה שפק: היה על כך דיון עם שר הכלכלה לשעבר ואמרו באוגוסט 2020 שתוך 120 ימים תשונה המפה האזורית לכדי מפה שתאפשר גם צמצום, גם רווחת האזרחים וגם עבודה מול הרשויות.

נירה שפק: נעשה עם זה משהו?

אורי שבת: הנושא נדון במועצת רשות המים.

אורי שבת: אני אבקש להביא את הדיון האחרון שהתקיים שם.

נירה שפק: אני אסיים בזה, כבוד היושב ראש.

נירה שפק: אני רק אומרת שרבים החורים בתשובות שאנחנו מקבלים כאן.

נירה שפק: כיוון שזו רשות שנוגעת לכל אזרח במדינת ישראל ומשפיעה על כך על התעשייה, על החקלאות ועל משק הבית, אני מבקשת שניזום דיון בטח לפני התקציב הבא כדי שנקבל את כל התשובות לשאלות האלה.

נירה שפק: כמו שאמר מבקר המדינה, ואני מאוד מוטרדת מהניסוח שלו, התאגידים הפכו להיות מפעלי ג'ובים.

נירה שפק: תפקידנו לוודא שהם לא שוכחים ותפקידם לשרת את האזרח ולהתייעל.

נירה שפק: תודה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 12:38.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 41-001, מים וביוב.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: רוויזיה.

אלכס קושניר: כדי לשחרר את עידו, נעבור לפנייה מספר 54-002.

עידו מור: תודה רבה כבוד היושב ראש.

עידו מור: פנייה 54-002, שימוש בעודפי תקציב לשנת 2022.

עידו מור: הבקשה דנה בסעיף תקציבי מספר 54, רשויות פיקוח.

עידו מור: עיקר הפנייה על פי תכניות: פנייה 54-10-02 – רשות התחרות, תפעול – 8 מיליון שקלים ו-411 אלפי שקלים.

עידו מור: הסיבות המרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית, התחייבויות שנמשכות מעבר לשנה הקלנדרית, בין השאר שדרוג מערכות מחשוב לצרכי חקירה, רכש נתונים, החלפת תוכנות מחשבים, ייעוץ ואבטחת מידע.

עידו מור: תכנית 54-11-02 – הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן, תפעול – 6 מיליון ו-448 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים נוצרו עקב התחייבויות שנמשכות מעבר לשנה קלנדרית, בין השאר קמפיין פרסומי להעלאת המודעות בקרב קשישים ואוכלוסיות מוחלשות אחרות ומתן כלים להתמודדות עם ניצול דרך טלמרקטינג.

עידו מור: תכנית 54-13-01 – רשות הטבע והגנים – 17 מיליון ו-410 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים נוצרו בגין פרויקטים רב שנתיים, בעיקר פיתוח, שיקום בתי גידול לחים, פיתוח אתרי טבע ומורשת.

עידו מור: תכנית 54-30-01 – שכר ופעולות של רשות החשמל – 6 מיליון ו-856 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים נוצרו בגין התקשרויות הנוגעות לתפעול וייעוץ.

עידו מור: כל ההתקשרויות חוצות שנה וכאמור נוצרו לקראת סוף שנה ולפיכך נוצרו עודפים.

עידו מור: תכנית 54-31-02 – רשות הגז, הוצאות תפעול ופעילות – 30 מיליון ו-620 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים הם בגין התקשרויות ייעוץ מקצועי ושוטף וסקירה ומעקב אחר התפקוד השוטף של משק הגז, בין השאר יועצים לבדיקת עבודות פיקוח על הקמת מערכות גז טבעי ותשתית חלוקה.

עידו מור: העודפים נוצרו בגלל התקשרויות חוצות שנה קלנדרית.

עידו מור: כמו כן חייבים עודפים בגין התקשרויות לטווח ארוך הנוגעות לחיבור בתי חולים לגז טבעי כחלק מתכנית ההתמודדות עם הקורונה.

עידו מור: תכנית 54-33-02 – מינהל תכנון, פעולות – 34 מיליון ו-718 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים נוצרו בגין התקשרויות שוטפות של תפעול המשרד שחוצות שנה.

עידו מור: תכנית 54-35-01 – הרשות להתחדשות עירונית – 5 מיליון ו-810 אלפי שקלים.

עידו מור: התכנית היא תכנית שמרכזת את התקציב לתפעול הרשות להתחדשות עירונית וכמובן ההתחייבויות חוצות שנה בתחומי התפעול השוטף.

עידו מור: תכנית 54-36-01 – רשות שוק ההון – 36 מיליון ו-100 אלפי שקלים.

עידו מור: ההתחייבות היא בגין הליכים מכרזיים, בין השאר ייעוצים בתחום הרפואה, פיתוח מערכת דיווחים מוכנים, ייעוץ בתחום הביטוח.

עידו מור: אלה הליכים שנפתחו בשנת 2020 ובשנת 2021 וטרם הסתיימו.

עידו מור: תכנית 54-40-01 – הרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים – 41 מיליון ו-898 אלפי שקלים.

עידו מור: פעילות שוטפת של רשות הבדואים וגם פעילות של הקמת תשתיות על וסבסוד של פיתוח של היישובים הבדואים בנגב.

עידו מור: תכנית 54-44-02 – היחידה לשילוב האוכלוסייה הבדואית – 23 מיליון ו-88 אלפי שקלים.

עידו מור: העודפים מחויבים בגין מחויבויות חוצות שנה, בין השאר בפרויקטי חינוך בלתי פורמלי ולפיתוח של תשתיות מים במיזם כוכבי המדבר.

ינון אזולאי: לגבי רשות התחרות.

ינון אזולאי: בכמה היא מתוקצבת במשך השנה?

עידו מור: נמצאת כאן מיטל, התקציבנית של רשות התחרות והיא תוכל להתייחס.

עידו מור: היא יצאה.

עידו מור: אני בודק.

אלכס קושניר: תתקדם לשאלה הבאה.

ינון אזולאי: ראינו לא מזמן שהיו תיאומי מחירים או לא היו כאלה.

ינון אזולאי: מה התכנית שלכם?

עידו מור: ביקשתי ממיטל להיכנס.

עידו מור: אני אשמח אם השאלות לרשות התחרות יישאלו מול מיטל שהיא התקציבנית של רשות התחרות ומכירה את החומר טוב יותר.

ינון אזולאי: לגבי תפעול הרשות להגנת הצרכן וסחר הוגן.

עידו מור: ענת בן עזרא.

עידו מור: היא אמורה להיות ב-זום.

ינון אזולאי: היושב ראש יחליט אם הוא רוצה לשמוע אותה.

אלכס קושניר: למה היא ב-זום?

קריאה: היא לא ב-זום.

עידו מור: אם היא לא ב-זום, אני בודק את זה עכשיו.

אלכס קושניר: אבל למה היא ב-זום?

אלכס קושניר: למה היא לא כאן?

עידו מור: אם היא לא ב-זום, זה אפילו יותר בעייתי.

עידו מור: אני בודק את זה עכשיו.

ינון אזולאי: היא כנראה בדרך.

ינון אזולאי: היא שמעה את מה שהיה עם המשרד לשירותי דת והיא בדרך.

ינון אזולאי: נחכה לה.

אלכס קושניר: עד מתי?

ינון אזולאי: עד שהיא תבוא.

ינון אזולאי: עד 15:00.

עידו מור: מיטל התקציבנית של רשות התחרות כאן ואני בינתיים בודק מה קורה עם הגנת הצרכן.

ינון אזולאי: תגידי לי בבקשה, מה התקציב הכולל של רשות התחרות?

מיטל פוירשטיין עמר: 68 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: מתוך זה אתם רוצים רק 8 מיליון.

מיטל פוירשטיין עמר: נכון.

ינון אזולאי: בשנה האחרונה נחשפנו לבעיות של מונופולים, תיאומים, ואני מבין שזה בחקירה.

ינון אזולאי: מעבר לחקירה, מה אתם עושים כדי שדברים כאלה לא יישנו?

ינון אזולאי: יכול להיות שהם בכלל לא היו, אבל מה הפעילות שלכם כרשות התחרות?

אלכס קושניר: לפני שאתה ממשיך.

אלכס קושניר: עידו, יש כאן הרבה מאוד רשויות.

אלכס קושניר: כולן נמצאות כאן?

עידו מור: אני מוודא עכשיו.

עידו מור: אני עובר ומוודא שכולן על הקו.

אלכס קושניר: כי אם לא, אין טעם להמשיך בסעיף הזה.

ינון אזולאי: היושב ראש לא שואל אותך לגבי ה-זום.

עידו מור: התקציבן של רשות הגז נמצא ב-זום באישור בגלל החג.

עידו מור: אני מוודא עכשיו שלא חסר אף אחד.

אלכס קושניר: יש לך כאן את רשות שוק ההון, את רשות הפיתוח להתיישבות, מינהל התכנון, רשות התחדשות עירונית.

אלכס קושניר: כל האנשים האלה נמצאים כאן?

ינון אזולאי: ראיתי כאן את נציגת רשות הטבע והגנים.

עידו מור: אני עכשיו מוודא כי כאמור אני רפרנט שמרכז את הסעיף.

אלכס קושניר: במקרה הזה אתה גם אחראי על הנוכחות.

עידו מור: נכון.

עידו מור: אני בודק את הנוכחות.

אלכס קושניר: נמשיך עם רשות התחרות.

עידו מור: מינהל התכנון ורשות האכיפה כאן.

קריאה: גם הרשות העירונית.

מיטל פוירשטיין עמר: לגבי הפעילויות שמתבצעות.

מיטל פוירשטיין עמר: אנחנו מאשרים מיזוגים, נותנים את השירות הזה לשוק הפרטי, מקריטריונים מסוימים של היקף העסקה.

מיטל פוירשטיין עמר: הם צריכים להגיע לרשות ואנחנו בודקים אם יש פגיעה בתחרות או לא ובהתאם לזה מאשרים או מאשרים תנאים או לא מאשרים מיזוגים.

מיטל פוירשטיין עמר: יש גם אכיפה מינהלית של הטלת עיצומים על מונופולין.

מיטל פוירשטיין עמר: יש גם ייעוץ למשרדי ממשלה בתחום התחרות.

מיטל פוירשטיין עמר: לדוגמה, אם משרד התחבורה רוצה להוציא אשכולות קווי שירות למכרזים ויש מספר שחקנים בשוק, אנחנו מייעצים בתחום הזה ובכלל בכל תחום שהמדינה מוציאה למכרז, זיכיונות או דברים מהסוג הזה.

מיטל פוירשטיין עמר: זה פחות או יותר מסכם, חוץ מאכיפה פלילית כמו שהזכרת.

ינון אזולאי: בעודפים עצמם, זה עבור שדרוג המחשוב והמערכות.

ינון אזולאי: כמה עלה לכם השדרוג?

ינון אזולאי: קודם דיברנו כאן על כמיליון שקלים עבור משרד התקשורת לייעול פניות הציבור.

ינון אזולאי: כאן אנחנו רואים שעשיתם את ה-ביג דאתה, מערכת ביג דאתה, ואני שואל כמה השקעתם בזה.

מיטל פוירשטיין עמר: זה מורכב ממספר תוכנות.

ינון אזולאי: עבור מה שאתם רוצים עכשיו.

מיטל פוירשטיין עמר: כשני מיליון שקלים.

ינון אזולאי: בור התכנית הזאת לבד.

ינון אזולאי: זה נותן לכם מענה גם עבור הסייבר?

מיטל פוירשטיין עמר: לא.

מיטל פוירשטיין עמר: זה לא קשור לסייבר.

ינון אזולאי: בפנייה עצמה אתם מביאים שינוי עבור ייעוץ ואבטחה וסייבר ותחזוקת מבנים.

ינון אזולאי: כלומר, זה בתקציב הזה, המידע והאבטחה.

ינון אזולאי: מידע על הסייבר.

מיטל פוירשטיין עמר: נכון.

ינון אזולאי: זה לא כולל 2 מיליון.

מיטל פוירשטיין עמר: לא, לא כולל.

ינון אזולאי: אבל זה מה שאתם רוצים בפנייה הזאת.

מיטל פוירשטיין עמר: לא הבנתי את השאלה.

ינון אזולאי: בפנייה הזאת יש לכם בעודפים יש גם על הסייבר.

ינון אזולאי: כמה הוא כולל מתוך ה-8 מיליון?

מיטל פוירשטיין עמר: באזור המיליון שקלים.

ינון אזולאי: וזה רק עבור העודפים?

ינון אזולאי: כלומר, התחייבויות לשנה הזאת.

ינון אזולאי: נכון?

מיטל פוירשטיין עמר: נכון.

ינון אזולאי: הגנת הצרכן.

ינון אזולאי: יש נציג?

עידו מור: נמצאת ב-זום.

אלכס קושניר: למה את ב-זום?

עזרא זקן: אני ב-זום בגלל שהגעתי מהצפון.

עזרא זקן: אני היום ביום חופש.

עזרא זקן: לקחתי את הבת שלי לשדה התעופה וביקשתי להיות ב-זום.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: הבנו.

עזרא זקן: תודה רבה.

ינון אזולאי: אנחנו מתנצלים שהבאנו אותך ביום כזה אבל גם אותנו הביאו לכאן בפגרה.

ינון אזולאי: ראיתי כאן שיש לכם קמפיין להעלאת המודעות בקרב הקשישים ואוכלוסיות מוחלשות.

עזרא זקן: נכון.

ינון אזולאי: מה זה האוכלוסיות המוחלשות ומה אתם עושים בקמפיין ובאיזו דרך?

עזרא זקן: באוכלוסיות מוחלשות מבחינתנו מדובר על קשישים, על עולים חדשים, על אוכלוסיות במצוקה כלכלית, גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי.

עזרא זקן: אנחנו מעלים קמפיין למודעות של העוקץ.

עזרא זקן: זאת אומרת, היזהרו מכל העוקצים.

עזרא זקן: אנחנו רואים שכל החברות המעוולות האלו שמתלבשות על כל האוכלוסיות החלשות, הן בעצם עוקצים אותן בגלל החולשה שלהן.

עזרא זקן: אני אתן לכם דוגמה.

עזרא זקן: למשל הלוואות.

עזרא זקן: אנשים במצוקה כלכלית, במיוחד כרגע אחרי הקורונה, צריכים הלוואות ומגיעות כל החברות המעוולות האלה ויושבות עליהם ועוקצים אותם.

עזרא זקן: לוקחים מהם כספים ולא נותנים להם שום דבר.

ינון אזולאי: את מדברת על מה שאנחנו מכירים כשמתקשרים ושואלים אם אתה רוצה לרכוש מוצר כלשהו.

עזרא זקן: גם.

ינון אזולאי: איך אתם מגיעים למשל לקשישים?

ינון אזולאי: באיזו צורה ובאיזו דרך אתם מגיעים?

ינון אזולאי: אבל לפני כן תאמרי לי כמה בסך הכול מושקע בפרסום עבור כל האוכלוסיות.

עזרא זקן: אנחנו מקווים שייתנו לנו להשקיע הרבה יותר ממה שיש.

עזרא זקן: אנחנו מתכוונים לתת בסביבות 2 מיליון שקלים.

עזרא זקן: הקמפיין יהיה קמפיין ייעודי שננסה לאתר את האוכלוסיות הללו, כאשר אנחנו מדברים על הקשישים, על החרדים והערבים וכולי.

עזרא זקן: אני מקווה שנצליח גם לשים יותר, מעבר למה שיש עכשיו.

ינון אזולאי: 2 מיליון שקלים זאת טיפה בים לעומת מה שאנחנו רואים במקרי העוקץ.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שעוקץ הקשישים ממשיך וממשיך וכל פעם שומעים על משהו אחר.

ינון אזולאי: אתם אמורים לדעת איך מפרסמים ואיך מנגישים את המידע הזה לאותה אוכלוסייה, לאותם קשישים.

ינון אזולאי: אתם עושים את זה דרך הטלוויזיה והעיתונות?

ינון אזולאי: יש לך פילוח?

ינון אזולאי: אני רוצה גם לבקש לדעת איך אתם מגיעים לאנשים במגזר החרדי.

ינון אזולאי: אני נחשף לתקשורת גם במגזר החרדי ואף פעם לא ראיתי משהו שמדבר לאותם אנשים ואם הוא קשיש, על אחת כמה וכמה זה לא מגיע אליו.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין איך אתם מגיעים לאותה אוכלוסייה.

עזרא זקן: אנחנו מתקשרים עם חברות שנותנות לנו את הפילוחים האלו.

עזרא זקן: מדובר גם על התקשרות עם לפ"ם וגם עם גורם חיצוני ממנו אנחנו מבקשים לדעת איך אנחנו מגיעים לכל האוכלוסיות האלו.

עזרא זקן: כאשר אתה מדבר על המגזר החרדי, גם שם כשאנחנו מבקשים מלפ"ם לפרסם, אנחנו שמים באחד מסדרי העדיפויות שלנו את המגזר החרדי.

עזרא זקן: כמובן שלמגזר החרדי יש את הדרך שלו לפרסום.

עזרא זקן: כאשר אתה מדבר על קשישים שהם לא במגזר החרדי, יש להם את הדרך שלהם.

עזרא זקן: אנשים שהם דוברי השפה הרוסית, אנשים שהם דוברי השפה האמהרית.

עזרא זקן: כן, אנחנו עושים את הפילוחים האלה.

עזרא זקן: אנחנו לוקחים אנשים מומחים.

עזרא זקן: אנחנו לא מומחים בתחום של איך לפרסם ואיך להגיע לאנשים האלה כי יש דרכים שונות להגיע לכל סוגי האוכלוסייה.

עזרא זקן: בנוסף לכך אני רוצה לומר שזה לא הדבר היחיד שיש לעשות כשנלחמים בעוקץ הקשישים.

עזרא זקן: הרשות נלחמת בעוקץ הקשישים גם כשהיא עושה חקירות ומענישה את המעוולים הללו.

עזרא זקן: אנחנו מפתחים לומדות.

עזרא זקן: דרך אגב, אחד הדברים בעודפים שלנו זה פיתוח לומדות.

עזרא זקן: הלומדות יהיו גם ייעודיות.

עזרא זקן: אנחנו רוצים למנוע את זה לפני שמגיעים אליהם.

ינון אזולאי: כשאת אומרת שאתם מגיעים לאלה שעוקצים, איזה שוט יש לכם כלפיהם?

עזרא זקן: עיצומים כספיים.

עזרא זקן: גם עיצומים כספיים וגם כתבי אישום, תלוי לאן אנחנו מנתבים את התיק.

עזרא זקן: מדובר כאן בעבירות כלכליות.

עזרא זקן: צריך לראות בניהול הסיכונים שלהם מה יותר משתלם, אבל אלה גם עיצומים מאוד גבוהים ואנחנו מדברים על מיליוני שקלים.

עזרא זקן: דרך אגב, יש עכשיו החלטה 450 ויש גם שינויי חקיקה.

נירה שפק: אני רוצה לשאול לגבי משהו שאמרת.

נירה שפק: אמרת שאתם מתקשרים גם עם הלפ"ם וגם עם עוד גוף.

נירה שפק: הרבה כסף הולך מהמשרדים ללפ"ם.

נירה שפק: אמרת שאת מתקשרת עם עוד גוף לגבי אותו נושא ואני שואלת אם את מתקשרת עם שני גופים כי את לא מרוצה?

נירה שפק: כי את לא מקבלת הכול?

עזרא זקן: לא.

עזרא זקן: אני אסביר לך.

עזרא זקן: אני מתקשרת עם עוד גוף כיועץ חיצוני.

עזרא זקן: לפ"ם היא זאת שהלכה למעשה אנחנו מוציאים איתה את הקמפיין.

נירה שפק: אני מכירה את זה.

נירה שפק: אני רק שואלת למה את צריכה עוד גוף חיצוני אם את מקבלת את ה-100 אחוזים מהלפ"ם או שאת לא מקבלת את ה-100 אחוזים מהלפ"ם.

עזרא זקן: אני מקבלת, לא את ה-100 אחוזים אלא את ה-99 אחוזים אבל חשוב לנו מאוד להתקשר עם בן אדם שיודע ומבין את האוכלוסיות.

עזרא זקן: את צריכה להבין שנכון שלפ"ם נותנת לנו את כל המסגרת אבל צריך בן אדם ספציפי שיודע איך אני מגיעה לכל אוכלוסייה ואוכלוסייה ומנטרת אותה בתקשורת.

ינון אזולאי: אתם אחר כך עושים בדיקה שבאמת הגעתם אל האוכלוסייה?

ינון אזולאי: אם את מדברת על המגזר החרדי, אני לא בטוח שאתם מגיעים בדרך המוכרת, מה גם שבמיוחד במגזר החרדי הולכת עיתונות כתובה.

ינון אזולאי: אני לא רואה.

ינון אזולאי: אני עובר על העיתונות הכתובה ולצערי אני לא רואה אתכם שם עם כל האזהרות שלכם.

ינון אזולאי: במגזר החרדי יש הרבה עוקץ, הרבה נעקצים ויכול להיות שעם הסברה יותר טובה זה לא היה קורה.

ינון אזולאי: שאת אומרת לי 2 מיליון שקלים ומצד שני אתם מטילים עיצומים במיליוני שקלים ולפעמים זה מגיע כנראה - בסכום המצטבר - לעשרות מיליוני שקלים, אם לא יותר, והשאלה אם לא הגיע הזמן שתגידו שאתם מטילים קנסות, מקבלים כסף וניקח אותו עבור ההסברה.

ינון אזולאי: 2 מיליון שקלים זאת באמת בדיחה.

עזרא זקן: הערה.

עזרא זקן: הכסף הזה לא נכנס לתקציב הרשות להגנת הצרכן.

ינון אזולאי: אני אומר שהוא ייכנס.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך.

ינון אזולאי: אני אומר שהוא צריך להיכנס.

עזרא זקן: עם זה אני לא יכולה להתווכח.

עזרא זקן: לא אני הכתובת.

נירה שפק: דרך אגב, יש עוד נושא שהוא לא קשור אליך אבל כן קשור אלינו.

נירה שפק: אני יושבת בחודשים האחרונים בהעברות תקציב וכמה גופים הציגו לנו שהם משלמים לגוף חיצוני כדי לראות איך אפשר להגיע לאנשים המוחלשים.

נירה שפק: זאת אומרת, מדינת ישראל, כל משרד וכל גוף בפני עצמו.

נירה שפק: האנשים המוחלשים הם אותם אנשים מוחלשים.

נירה שפק: למה צריך לשלם עשר פעמים?

נירה שפק: אני חושבת שאנחנו כאן - ובטח משרד האוצר – צריכים לראות איך עושים את זה פעם אחת ונותנים את השירות לכולם ולא שכל גוף מטפל לבד.

נירה שפק: תעודת הזהות של כל אלה שמוגדרים כאלה היא אותה תעודת זהות ולמה צריך לשלם עשר פעמים לעשר חברות?

נירה שפק: זה לא אצלך.

נירה שפק: זה אלינו.

אופיר כץ: לרשות התחרות.

אופיר כץ: קראתי כתבה היום או אתמול על מוצרי מזון שמשווקים כאילו פעמיים, פעם אחת בשם חברה שהיא מוכרת ופעם שנייה בשם חברה שהיא פחות מוכרת כאשר הם מיוצרים באותו מפעל אבל יש פערים במחירים שלהם.

אופיר כץ: מה זה האירוע הזה?

אופיר כץ: מעבר לשירות שנתנו לנו לדעת מה לקנות, אבל יתכן שמייצרים את אותו מוצר אלא ששמים עטיפה אחרת של חברה אחרת ואז יש פער במחירים?

מיטל פוירשטיין עמר: כמוך גם אני קראתי את הכתבה הזאת.

מיטל פוירשטיין עמר: אני לא יודעת.

מיטל פוירשטיין עמר: אני צריכה לבדוק את זה.

מיטל פוירשטיין עמר: אין לי תשובה כרגע.

אופיר כץ: זה משהו שחשוב לבדוק אם אנחנו משלמים על אותו מוצר עם אותו טעם אלא שמשנים את האריזה והמחיר הוא שונה.

אופיר כץ: ראית בכתבה.

מיטל פוירשטיין עמר: כן.

מיטל פוירשטיין עמר: קראתי את הכתבה.

אופיר כץ: פער במחיר זה משהו שכדאי לבדוק.

אופיר כץ: לא נראה לי שזה תקין.

מיטל פוירשטיין עמר: אני צריכה לבדוק את זה.

אופיר כץ: נשמח לקבל תשובה מה העלתה הבדיקה.

אופיר כץ: אם תצטרכו בהמשך חקיקה בנושא כדי לא לגרום לדברים כאלה להתרחש, תפנו אלינו ואני מאמין שביחד נעשה מה שצריך לעשות.

אופיר כץ: זאת תופעה שצריך להוריד אותה.

מיטל פוירשטיין עמר: אני בהחלט אבדוק ואמסור את המידע.

ינון אזולאי: לגבי רשות הטבע והגנים.

ינון אזולאי: הפנייה מדברת על פרויקטים שטרם הסתיימו.

ינון אזולאי: איזה פרויקטים וכמה זמן הם אמורים להימשך?

מעיין אוחיון: מנהל תחום תקציב, רשות הטבע והגנים.

מעיין אוחיון: מדובר כאן בתכנית של הקורונה.

מעיין אוחיון: 168 מיליון שקלים לשנים 2022 עד 2023, לפי תכנית מסודרת.

ינון אזולאי: בתכנית של הקורונה מדובר על כך שייקחו את מורי הדרך וכחלק מהפיצוי שניתן להם הם יהיו מדריכים ברשות הטבע והגנים.

ינון אזולאי: הכסף הזה נוצל עד תומו?

מעיין אוחיון: לא.

מעיין אוחיון: הפרויקטים האלה הם פרויקטים - - -

ינון אזולאי: אתה אומר שלקחתם כסף מהקורונה.

ינון אזולאי: 168 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: הימרתם מתקציב של קורונה ושמתם אותו לפיתוח האתרים.

ינון אזולאי: אגב, הפיתוח לא התחיל לפני הקורונה?

מעיין אוחיון: היו שתי קרנות ישנות שגם אותן הסבו ופרסו אותן מחדש, את היתרות שלהן, וגם את התקציב שהתקבל.

מעיין אוחיון: היה תקציב בקרנות ישנות שלקחו את היתרות שלו ותקצבו אותן מחדש וגם את התקציב של קרן חבצלת שהתקבל.

ינון אזולאי: מה זה קרן חבצלת?

מעיין אוחיון: שדרוגי חניוני לילה, מבואות כניסה, בעיקר פרויקטים של פיתוח שאורכים מספר שנים.

מעיין אוחיון: הפרויקט שאתה דיברת עליו של משרד התיירות הוא פרויקט שהיה בשנה שעברה והוא מתקיים גם השנה.

מעיין אוחיון: בשנה שעברה זה היה 3 מיליון שקלים והשנה אלה 10 מיליון שקלים, אם אני לא טועה.

מעיין אוחיון: הוא לא תלוי אחד בשני.

ינון אזולאי: בנושא הזה של מורי הדרך, נוצל התקציב עד תומו?

מעיין אוחיון: בשנת 2021, כן.

מעיין אוחיון: בגלל שהפרויקט היה מוצלח, השנה הוא תוקצב סכום הרבה יותר גדול, ב-10 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: תודה.

ינון אזולאי: רשות הגז.

ינון אזולאי: לגבי בתי החולים, אם אפשר לשלוח לנו איזה בתי חולים כן אמורים להיכנס לתכנית של הגז הטבעי ואם נכנסו, בדגש על הפריפריה.

עידו מור: את הבקשה הזאת ביקשת גם בדיון הקודם.

עידו מור: אני העברתי מכתב לגבי כל השאלות ששאלת בדיון הקודם.

עידו מור: אם תרצה, אני אעביר שוב.

ינון אזולאי: מינהל התכנון.

ינון אזולאי: לגבי הרשות להתחדשות עירונית.

עידו מור: מינהל התכנון והרשות, אלה שני גופים שונים.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: אני מדבר על הרשות להתחדשות עירונית.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבתכנית אנחנו מדברים על תמ"א ועל פינוי בינוי.

ינון אזולאי: את התכנית הזאת האריכו.

ינון אזולאי: עד איזו שנה?

יפתח עשהאל: הפנייה לא נוגעת לענייני תמ"א ופינוי בינוי.

יפתח עשהאל: התכניות הן שונות.

יפתח עשהאל: פניית העודפים נוגעת רק לתפעול הרשות עצמה ולא המדיניות שהיא מייצרת.

ינון אזולאי: כמה סך הכול כל התפעול?

קריאה: סדר גודל של 5 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: הרשות גם מתעסקת בתכנון, בנוסף לתפעול עצמו.

יפתח עשהאל: התקציב השנה הוא 102 מיליון כולל העודפים שנעביר עכשיו.

ינון אזולאי: מבחינת התפעול שלהם, יש לכם איזושהי בקרה לדעת כמה זמן אורך מבחינת הבירוקרטיה?

ינון אזולאי: אנחנו רואים מה קורה בתמ"א 38.

יפתח עשהאל: הרשות לא מתעסקת בפרויקטים של תמ"א 38.

יפתח עשהאל: היא כן מבצעת איזשהו מעקב עבורנו.

יפתח עשהאל: התהליך של תמ"א 38 הוא בהיתר בנייה דרך הרשות וזה משתנה בין רשות לרשות.

ינון אזולאי: אין לכם שום פיקוח על זה?

יפתח עשהאל: זה לחלוטין תהליך עצמאי של הרשות.

יפתח עשהאל: יש לנו מעקב על הזמנים.

ינון אזולאי: תסביר לי מה התפקיד שלכם.

יפתח עשהאל: אני ממשרד האוצר.

יפתח עשהאל: נמצאת כאן תקציבנית הרשות והיא תוכל להרחיב.

ינון אזולאי: למה יש כסף לרשות?

ינון אזולאי: מה אתם עושים שם?

אתי מזרחי: אנחנו בעצמנו מקדמים תכניות של פינוי בינוי, תכניות בנייניות בכל רחבי הארץ.

ינון אזולאי: האמת?

ינון אזולאי: בלבלתם אותי.

ינון אזולאי: כשאני שואל על זה, אומרים לי שזה לא קשור.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הוא אמר שהפנייה לא קשורה.

ינון אזולאי: הוא אמר שהם לא נוגעים בזה.

יפתח עשהאל: אני אעשה סדר.

יפתח עשהאל: הרשות היא סוג של רגולטור מטעם הממשלה שמומחה לענייני התחדשות עירונית.

יפתח עשהאל: תהליכי תמ"א ופינוי בינוי בפועל – נשים רגע בצד שלרשות יש איזושהי פעילות בפועל שהיא עושה – מבוצעים על ידי השוק.

יפתח עשהאל: אנחנו הרגולטור, הרשות להתחדשות עירונית היא הרגולטור לתחום הזה והממשלה וגם המחוקק חוקק הרבה חוקים בנושא הזה, וזה פועל בשוק.

יפתח עשהאל: רשות מקומית מוציאה היתר בנייה לתמ"א 38 או גם לפינוי בינוי, היא מוציאה את זה ללא קשר לרשות להתחדשות עירונית.

יפתח עשהאל: היכן נכנסת כאן הרשות להתחדשות עירונית?

יפתח עשהאל: בשלושה אספקטים עיקריים.

יפתח עשהאל: האחד, מדיניות ועל זה דיברנו.

יפתח עשהאל: השני, תכנון, הרשות להתחדשות עירונית מוציאה קולות קוראים לרשויות מקומיות לתכנון של פרויקטים לפינוי בינוי, לא תמ"א אלא פינוי בינוי.

יפתח עשהאל: השלישי, הרשות להתחדשות עירונית מפעילה גם נציגים במינהלות.

יפתח עשהאל: זאת אומרת, יש מינהלות בתוך רשויות מקומיות שהן אמורות לסייע גם מצד הדיירים, גם הרשות המקומית וגם ליזם לבצע פרויקטים של פינוי-בינוי.

יפתח עשהאל: לא תמ"א 38 אלא פינוי-בינוי.

ינון אזולאי: למה אתם לא נוגעים בהם?

יפתח עשהאל: הדבר היחיד שיבוצע זה רק איזשהו מעקב כדי לדעת את המצב בשוק אבל אין התערבות כי זאת בעצם תכנית שכבר אושרה, תמ"א 38.

אתי מזרחי: אנחנו בעצם עושים את התכנון.

אתי מזרחי: בפועל, אחר כך הוצאת ההיתרים – זה מול הרשות.

ינון אזולאי: מול הרשות, ודאי.

ינון אזולאי: מובן לי.

ינון אזולאי: אם אתם אומרים שתמ"א לא קשור אליכם, למה האוצר אומר שהוא ממשיך את התכנית או לא ממשיך אותה?

ינון אזולאי: אם לרשויות משתלם, שימשיכו.

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: זאת המדיניות.

יפתח עשהאל: כן יש פעילות וגם לרשות יש SAY בעניין.

ינון אזולאי: בגלל שאתה מעורב במדיניות שזה הדבר הראשון שאמרת, בעצם אתה גם מעורב בעריכת בקרה, לבדוק עד כמה זה כדאי, מה התהליך של זה וזאת השאלה ששאלתי בהתחלה.

ינון אזולאי: אני אומר שכאשר אתה כרגולטור, כבקר, כפיקוח, ככל, האם בבקרה שלכם אתם בודקים מדי פעם כמה זמן לוקח מאז הוא החתים את הדיירים גם על פינוי-בינוי וגם על תמ"א?

אתי מזרחי: יש לנו חברת בקרה שאוספת נתונים עבור כל הפרויקטים ברחבי הארץ.

אתי מזרחי: היא עושה את הבקרה על הוצאת ההיתרים.

ינון אזולאי: אם יש בעיה בעיר, יש בעיה בבניין מסוים שלקחו אותו לתמ"א או לפינוי-בינוי.

ינון אזולאי: לעמוד מול הקבלן זאת לא חכמה כי לקבלן יש את האינטרס שלו.

ינון אזולאי: אני אתן לך דוגמה.

ינון אזולאי: אתמול בערב הגיעה אלי פנייה של אדם בן 84.

ינון אזולאי: נכה צה"ל, בן 84, מרותק לכיסא גלגלים, כרגע הוא גר בקומת קרקע.

ינון אזולאי: החתימו על פינוי-בינוי למרות שזה כבר לא משנה אם זה תמ"א 38 או פינוי-בינוי כי הוא לא יכול לחיות בדירה עם כל הרעש מסביב ועם זה שיצטרכו להיכנס לדירה שלו ולעשות את השיפוץ החיצוני.

ינון אזולאי: אתמול בשעה 10:00 בלילה הגיעה הפנייה אלי.

ינון אזולאי: הוא פנה אליהם ואמר להם שהוא מבקש לתת לו דירה בשכירות.

ינון אזולאי: אמרו לו שאין בעיה, בדקנו, לא מגיע לך אבל לפנים משורת הדין ניתן לך 3,000 שקלים לשכירות.

ינון אזולאי: מישהו יודע מה זאת שכירות בעיר אשדוד, דירת קרקע, אדם נכה שיש לו גם עוזרת בבית?

ינון אזולאי: אלה גרושים.

ינון אזולאי: אני שואל למי פונה אדם כזה.

אתי מזרחי: דיברנו על זה בפעם הקודמת ואמרנו שיש לנו ממונה על פניות דיירים ויש לנו אתר בו אפשר לפתוח פניות.

אתי מזרחי: יש מספר טלפון אליו אפשר להתקשר, לפתוח פנייה וכל מקרה נבדק לגופו.

ינון אזולאי: אז כן יש לכם מעורבות.

אתי מזרחי: כן.

ינון אזולאי: יפה.

ינון אזולאי: אם יש לכם את המעורבות הספציפית הזאת, השאלה שלי היא האם אתם לא עושים בקרה על משך הזמן שאורך פרויקט כזה גדול.

ינון אזולאי: לפעמים הוא אורך 5, 6, 7 שנים.

ינון אזולאי: האם אי אפשר לקצר את הבירוקרטיה, במיוחד כאשר הדיור שלנו במדינת ישראל לוקה בחסר?

ינון אזולאי: אין לנו דירות לא רק לזוגות צעירים אלא גם לזוגות שכבר נשואים עם ילדים.

ינון אזולאי: אין דיור בר השגה והשאלה אם אתם לא עושים משהו כדי לצמצם את הבירוקרטיה.

יפתח עשהאל: אני אדגיש שבדיוק בנושא הזה של משך הזמן עברה בחוק ההסדרים האחרון רפורמה מאוד גדולה לעניין התחדשות עירונית.

יפתח עשהאל: זה היה בוועדת הפנים.

יפתח עשהאל: הרפורמה נגעה לכל שלבי יצירת הדירה בתהליך הפינוי-בינוי ובעצם באה לקצר בירוקרטיה ולקצר שלבים וגם ליצור את הוודאות ליזם ולדיירים לאורך כל התקופה.

יפתח עשהאל: שוב, זה פחות רלוונטי לפנייה הזאת.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: ברגע שנתת לנו את האפשרות להבין מה זה, אוטומטית יש לנו גם כמה שאלות בנושא.

ינון אזולאי: יש את הסיפור של היחידה לשילוב.

ינון אזולאי: היחידה היא של הרשות לפיתוח התיישבות או היא יחידה בפני עצמה?

עידו מור: היחידה לשילוב היא תחת משרד הרווחה.

ינון אזולאי: אני אשמח לדעת מה תפקידכם כי מהפנייה עצמה לא הכרתי את היחידה הזאת.

גלעד שור: האגף לפיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית.

ינון אזולאי: במשרד הרווחה.

גלעד שור: כרגע במשרד הרווחה.

ינון אזולאי: מה זה כרגע?

ינון אזולאי: אתם עוברים?

גלעד שור: אנחנו יחידה נודדת.

גלעד שור: האגף הוקם במשרד החקלאות, עבר לכלכלה, היום אנחנו ברווחה, בית טוב.

ינון אזולאי: אגב, סתם לדעת.

ינון אזולאי: הפנייה הזאת היא יצור כלאיים בין כל המשרדים.

אלכס קושניר: כי אלה רשויות פיקוח.

אלכס קושניר: אספו את כל רשויות הפיקוח ושמו בפנייה אחת.

ינון אזולאי: כל אחת במשרד אחר.

אלכס קושניר: אבל זה אותו סעיף תקציבי, נכון?

עידו מור: זה סעיף 54 שכולל את כל רשויות הפיקוח.

עידו מור: יש לזה רציונל.

עידו מור: בכוונה הן מופרדות מהמשרדים הקשורים אליהן כדי שתהיה להן עצמאות.

עידו מור: לצורך העניין, רשות החשמל מופרדת בכוונה ממשרד האנרגיה כדי שתהיה לה עצמאות והיא לא תהי תלויה בו.

ינון אזולאי: בוא לא נדבר על רשות החשמל ולא נפתח כאן את הדיון.

אלכס קושניר: מה היחידה שלך עושה?

גלעד שור: היחידה שלנו עצמאית על תכלול הפעילות הממשלתית בנגב, בעיקר תכנית החומש הגדולה שעברה לא מזמן.

גלעד שור: עברה החלטת חומש של 5 מיליארד שקלים.

גלעד שור: אנחנו מתאמים את כל המשרדים לביצוע של ההחלטות האלה והחלטות קודמות, וגם נושאים שהם מחוץ לתכנית החומש.

גלעד שור: זה עיקר הפעילות.

גלעד שור: לסבר את האוזן, בינוי חינוך, אלפי כיתות לימוד שחסרות, יש יחידה במשרד החינוך שעושה את זה אבל אנחנו רוצים לעקוב שהם באמת מבצעים את 1,000 הכיתות שנתנו להם לעשות וגם לראות שזה מתואם עם התשתיות.

אלכס קושניר: מה באמת קצב ההתקדמות?

גלעד שור: ההחלטה עברה לפני שלושה חודשים.

גלעד שור: בסוף החודש כל המשרדים יציגו לנו את התכניות שלהם, נאשר אותן ואז נבוא לכאן שוב.

גלעד שור: כל אחד מהמשרדים יבוא לכאן שוב כדי לבקש כדי שאת 5 מיליארד השקלים נתחיל לראות יוצאים.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח לראות את התכנית.

אלכס קושניר: אתם הגוף המתכלל.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח לראות איזושהי התייחסות מתכללת לכל הנושא הזה שקשור בשילוב בדואים.

אלכס קושניר: אתם מקבלים תכניות מהמשרדים?

גלעד שור: כן.

אלכס קושניר: תעבירו אותן אלינו כמסמך מתכלל.

ינון אזולאי: אגב, יש גם החלטת ממשלה בנושא הזה משנת 2017.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, ברוך הבא.

אלכס קושניר: התגעגענו.

משה גפני: הדדי.

אלכס קושניר: הוא לפחות לא רוצה בחירות.

ינון אזולאי: אף אחד לא רוצה בחירות.

אופיר כץ: גם אנחנו לא רוצים בחירות.

אלכס קושניר: אתם לא רוצים בחירות?

אלכס קושניר: זה לא מה שאומרים ראשי הפלגות שלכם אבל בואו נתקדם.

אלכס קושניר: אני שמח שיש לכם דעה עצמאית.

אופיר כץ: שאלה.

אופיר כץ: התכניות, כיתות וכל מה שאתם מפקחים עליו, זה רק ביישובים מוכרים או שגם ביישובים לא מוכרים?

גלעד שור: רוב הפעילות קורית מן הסתם ביישובים המוכרים.

גלעד שור: חלק מהמענה ניתן גם לתושבים שלא נמצאים שם.

אופיר כץ: כשבונים כיתות לימוד בונים גם ביישובים לא מוכרים?

גלעד שור: כן.

גלעד שור: לא בתי ספר, בדרך כלל לא במבני קבע ביישובים הלא מוכרים, אבל על פי החלטת בית המשפט יש שירותי חינוך שניתנים בפזורה, מה שנקרא מרכזי שירותים.

גלעד שור: בעצם בית ספר שנבנה במקום לא מוסדר אבל במרחקים מסוימים שנקבעו נקבע שכן יוקם שם בית ספר.

גלעד שור: אני אתן לך דוגמה להקמת מבנה.

גלעד שור: מתוך אותו בית ספר, מרכז שירותים, יכולים לתת עוד שירותים.

אופיר כץ: בתכנית החומש יש גם תכניות לבנות ביישובים לא מוכרים?

גלעד שור: מרכזי שירותים.

אופיר כץ: מה הם מרכזי השירותים?

גלעד שור: מרכז שירותים הוא בית הספר שסביבו יש עוד שירותים שניתנים.

גלעד שור: הכוונה היא שיש שם בריאות, רווחה, כמובן מים וחשמל וכל מה שמסביב לזה.

גלעד שור: הכוונה להרחיב את זה בחומש כך שתהיה שם גם פעילות מתנ"ס.

אופיר כץ: הופכים את הזמני לקבוע.

גלעד שור: לא.

גלעד שור: זה מרכז שירותים.

גלעד שור: הבתים מסביב לא מקבלים את כל שאר השירותים אבל בית הספר ומה שמסביבו, כן מקבלים.

גלעד שור: אמרת שהופכים את הזמני לקבוע.

גלעד שור: במקומות שאתה יודע שבטווח הזמן הקרוב ממילא אין פתרון הסדרה.

גלעד שור: לרשות ההסדרה אין פתרון לכל אדם אבל במקומות שאתה יודע שב-10-5 שנים יש תכניות, אנחנו יודעים שהפזורה לצורך העניין מתכנסת לאחרונה והמקבץ הזה ייכנס והיישוב מיועד לרהט.

גלעד שור: אז במקבץ הזה לא יוקם מרכז שירותים.

גלעד שור: במקומות שמיועדים לעבור, לא מקימים שם תשתיות אבל בין ערד למה שנקרא תל ערד, יש מקום שכרגע אין לו ייעוד וב-10 השנים הקרובות לא יהיה שם ולכן כרגע פועל שם מרכז שירותים.

אופיר כץ: אני מבין שמקימים שם מרכזים כדי לתת שירות אבל מצד שני, אם אתה מקים את המרכז, איזה אינטרס יש לו לעבור ליישוב קבע שם כן יש שירותים?

גלעד שור: אני אסייג ואומר שפעילות ההסדרה עצמה, מה שנקרא רשות ההסדרה, היא משהו קצת יותר מורכב.

גלעד שור: זאת אומרת, מפת האינטרסים של התושב הספציפי, של המשפחה ושל השבט, היא מאוד מורכבת.

גלעד שור: הרבה פעמים אומרים לנו – אתמול הייתי בדיון בו זה עלה – שעכשיו למשל נתחיל לפנות אשפה בחלק מהמקומות.

גלעד שור: למשל בני שמעון, מועצה אזורית מהסביבה, רוצה להתחיל לפנות אשפה בשטחים שלה.

גלעד שור: עלתה השאלה מרשות הבדואים שאם נתחיל לפנות אשפה, מה יקרה, האם זה פוגע בנושא ההסדרה?

גלעד שור: העמדה של רשות הבדואים היא שזה לא פוגע, שהסיפור כאן הוא הרבה משאים ומתנים שנעשים ברמה הפרטנית וכן תפנה אשפה או לא תפנה אשפה, זה לא מה שימנע.

אופיר כץ: כל הדברים כמו בריאות וחינוך, יישוב שהוא מוסדר ובו יש את כל השירותים האלה והוא גר במקום שאף אחד לא מכיר במקום הזה, הוא ירצה לעבור למקום בו יש לו את כל השירותים.

אופיר כץ: אם נתחיל עכשיו לשים את כל השירותים טיפין טיפין, לא יהיה לו שום אינטרס ושום רצון לעבור למקום חדש.

עידו מור: אם אפשר להתייחס כי זאת לא סוגיה של מדיניות שאנחנו כממשלה או כרשות הבדואים עוסקת בה.

עידו מור: יש פסיקות בג"ץ שאומרות שלא קושרים בין חובת החינוך לבין המקום בו אנשים גרים ולכן המדינה מחויבת לספק שירותי חינוך ללא קשר לתמריצים.

אופיר כץ: המדינה מחויבת גם בשירותי פינוי אשפה?

גלעד שור: לא.

עידו מור: אפשר לבדוק את זה.

עידו מור: ספציפית לגבי חינוך יש פסיקות בג"ץ.

אלכס קושניר: זה דיון הרבה יותר עמוק ומשמעותי.

ינון אזולאי: לגבי הפנייה, העודפים שנוצרו בגין הפנייה הזאת, יש את פרויקט כוכבי המדבר.

ינון אזולאי: זה משהו שמתבצע עם הצעירים בדרך כלל אחר הצהריים.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: זה לא אתם מפעילים אותו אלא מפעיל אותו משרד אחר.

גלעד שור: פרויקט כוכבי המדבר התחיל הרבה דברים ויש כאן שיתוף פעולה ממשלתי רחב.

גלעד שור: בנושא הזה אנחנו בעצם תומכים בהקמה של קמפוס.

ינון אזולאי: איפה אמור להיות הקמפוס?

גלעד שור: ליד מועצה מקומית בני שמעון.

נירה שפק: לפני 10 ימים הונחה אבן פינה.

גלעד שור: בין מועצה מקומית בני שמעון לרהט, יש שם שטח שבני שמעון נתנה לשם כך.

ינון אזולאי: אתם בונים את כל הקמפוס שם?

ינון אזולאי: המדינה בונה את כולו?

גלעד שור: זה מיזם משותף.

גלעד שור: חצי המדינה.

ינון אזולאי: הכסף הזה הולך רק לבינוי או רק לפעילות.

גלעד שור: בעיקר לבינוי.

גלעד שור: יש איזו פעילות קטנה שאנחנו מממנים אבל בעיקר זה לבינוי.

גלעד שור: משרד החינוך מתקצב את התקצוב הרגיל שלו.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: יוצאים להתייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצביע בשעה 13:22.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 54-002, רשויות הפיקוח.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 43-001, מיפוי ישראל.

יפתח עשהאל: אגף התקציבים.

יפתח עשהאל: אני גם אומר שהגיע הנציג של המשרד לשירותי דת בקשר לפניית המשרד.

אלכס קושניר: כבר אין קורונה?

אלכס קושניר: זה זלזול בוועדה, גם התשובה שלך.

אלכס קושניר: התשובה.

אלכס קושניר: עזוב את זה שלא הגעת.

אלכס קושניר: התשובה שלך היא זלזול.

יפתח עשהאל: פנייה להעברת עודפים על סך 25 מיליון ו-930 אלפי שקלים למרכז למיפוי ישראל, סעיף 43.

יפתח עשהאל: יש כאן שתי תכניות: תכנית אחת, 43-02-01 – שכר ותפעול – 6 מיליון ו-18 אלפי שקלים, ותכנית 43-03-01 שנייה – 19 מיליון ו-912 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: מה תקציבו של כל המרכז?

ינון אזולאי: תן לי קצת רקע.

יפתח עשהאל: המרכז למיפוי ישראל, בחוק התקציב של 2022 עומד על 110 מיליון ו-105 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: כמה עובדים נמצאים בו?

יפתח עשהאל: 219.5 משרות.

ינון אזולאי: אתה לא חייב לענות עכשיו אבל סתם מעניין אותי לדעת.

ינון אזולאי: מבחינת העובדים, מתוך ה-219, כמה אנשים הם עם מוגבלויות, ערבים, חרדים, עולים?

ינון אזולאי: נשמח לקבל את המידע הזה.

יפתח עשהאל: ירמי נמצא כאן ויוכל להעביר את המידע הזה לאחר מכן.

ירמיהו גור: סמנכ"ל תכנון.

ירמיהו גור: אני אעבר לכם את המיפוי.

ירמיהו גור: רק לציין שאנחנו במקום הראשון בגיוון תעסוקתי.

ירמיהו גור: קיבלנו את זה מנציבות שירות המדינה.

ינון אזולאי: לכן אני רוצה להרים אתכם גבוה.

משה גפני: מה זה גיוון תעסוקתי?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, אתה יודע בדיוק מה זה גיוון תעסוקתי.

משה גפני: מה זה גיוון תעסוקתי?

אלכס קושניר: זה גיוון תעסוקתי.

ירמיהו גור: יש אוכלוסיות גיוון.

ירמיהו גור: העדה האתיופית, נוצרים, חרדים, ערבים.

משה גפני: כל האוכלוסיות.

ירמיהו גור: כן.

משה גפני: ינון צודק.

משה גפני: חשוב שזה יהיה.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 13:32.

משה גפני: רגע.

אלכס קושניר: יש לך עוד שאלות?

משה גפני: בטח.

משה גפני: למה יש עודפים בנושא של שכר במיפוי ישראל?

משה גפני: הרי אלה דברים ברורים.

ירמיהו גור: העודפים הם לא בנושא של שכר.

יפתח עשהאל: רוב העודפים הם בתפעול.

יפתח עשהאל: אלה התחייבויות.

משה גפני: אבל זה שכר.

אלכס קושניר: הסעיף הוא שכר ותפעול.

אלכס קושניר: העודפים נוצרו בגין התפעול.

משה גפני: אז תן לו להגיד.

אלכס קושניר: הוא אמר את זה.

יפתח עשהאל: העודפים נוצרו בתקנת התפעול.

אלכס קושניר: אפשר לצאת להתייעצות סיעתית?

משה גפני: עוד דקה.

משה גפני: על מה העודפים?

יפתח עשהאל: העודפים בהתחייבויות התפעול של המשרד, בעיקר הניהול השוטף של המטה, בין אם זאת ארנונה לשנה קדימה, ניקיון ואבטחה.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: זאת תשובה טובה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, זאת תשובה טובה.

אלכס קושניר: יוצאים להתייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 13:33.

משה גפני: מה 13:33?

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית, חמש דקות.

אלכס קושניר: גם על זה נתווכח?

משה גפני: רוצים להתפלל מנחה.

משה גפני: נחזור בשעה 13:40.

אלכס קושניר: טוב בסדר, חוזרים ב־13:40.

אלכס קושניר: לאחר התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 43-001, מרכז למיפוי ישראל.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: נשנה קצת את הסדר כי יואב צריך לעזוב.

אלכס קושניר: פנייה מספר 23 ו-24, משרד ראש הממשלה.

יואב הכט: פנייה מספר 23 עד 24.

יואב הכט: הפנייה נועדה להוסיף 28 מיליון שקלים לקרן למורשת הכותל.

יואב הכט: מדובר בתוספת שנדרשת לאור גידול במספר המבקרים בכותל בשנת 2022 והצפי להמשך הגידול בהמשך השנה.

משה גפני: מה זה גידול במספר המבקרים בכותל?

משה גפני: אתה יכול לפרט מה זה?

יואב הכט: מבחינת מספר האנשים.

יואב הכט: התקציבן של משרד ראש הממשלה, אורעם שיימס, יוכל לפרט יותר.

משה גפני: מה זה גידול?

משה גפני: היו 1,000 ועכשיו יש 1,002?

יואב הכט: את המספרים המדויקים אני אשמח שיאמר נציג אגף התקציבים של משרד ראש הממשלה.

משה גפני: הוא כאן?

קריאה: קודם הוא היה כאן.

יואב הכט: אולי הוא עדיין מתפלל מנחה.

יואב הכט: בכל מקרה, צריך לזכור שכאשר הוגש והוכן התקציב, זה היה ביולי 2021, היינו באמצע הגל הרביעי של הקורונה, מספר המבקרים באופן כללי בארץ וגם בכותל היה נמוך ולא היה צפי להתאוששות רבתי מהקורונה.

יואב הכט: לכן התקציב שיקף מספר מסוים חזוי של מבקרים.

יואב הכט: כעת, משנודע שהמספרים גדלו ויש צפי להמשך גידול, אנחנו מביאים בקשה לתוספת של 28 מיליון שקלים לקרן למורשת הכותל.

אלכס קושניר: והתכנית השנייה?

יואב הכט: בתכנית השנייה למעשה לא מדובר בתוספת.

יואב הכט: זאת טעות שצוינה כאן בדברי ההסבר אבל אני ארחיב.

יואב הכט: למעשה 15 מיליון שקלים מתוך ה-28 מיליון שקלים מגיעים מהתכנית של מערך הדיגיטל הלאומי לאור דחיות בפעילות של המערך הדיגיטלי.

משה גפני: מה זה 15 מתוך ה-28?

משה גפני: אתם מבקשים 15 למערך הדיגיטל הלאומי.

יואב הכט: לא.

יואב הכט: בדרך כלל אנחנו מקפידים לציין את השימושים ולכן זה מבלבל אתכם.

יואב הכט: מדובר אך ורק ב-28 מיליון שקלים לקרן למורשת הכותל ולכן אם תסתכל בתכנית 04-52-15, זה מינוס 15 מיליון שקלים.

יואב הכט: למעשה זה לא שימוש שהפנייה נועדה לתקצב.

משה גפני: ה-28 מיליון מיועדים גם למערך הדיגיטל הלאומי?

יואב הכט: לא.

יואב הכט: ה-28 מיליון שקלים, זה השימוש היחיד שהפנייה נועדה לתקצב והוא עבור הקרן למורשת הכותל בלבד.

אלכס קושניר: מה זה מינוס 15?

יואב הכט: 15 מיליון, זה חלק מהתקציב שנועד לממן את ה-28 מיליון.

יואב הכט: בדרך כלל זה לא משהו שמפורט ולכן זה מבלבל.

משה גפני: עם כל הכבוד לא מביאים פנייה כזאת לוועדת הכספים.

משה גפני: אני עכשיו צריך זמן כדי לקרוא את מה שאתם אומרים או כדי להבין את מה שאתם אומרים.

יואב הכט: אני אשמח להסביר את הכול.

משה גפני: תסביר.

משה גפני: מה זה ירידה של 15 מיליון שקלים במערך הדיגיטל הלאומי.

משה גפני: אני חשבתי שמוסיפים.

יואב הכט: אנחנו לא מוסיפים.

משה גפני: מערך הדיגיטל הלאומי, אתם הולכים להוריד 15 מיליון שקלים ואתם מביאים פנייה כאילו מוסיפים את ה-15 מיליון האלה.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: כתוב שמורידים.

משה גפני: אבל זה מה שכתוב בפנייה.

אלכס קושניר: מינוס 15.

ינון אזולאי: זה 13.

יואב הכט: אנחנו מתנצלים על צורת ההצגה שהיא לא ברורה ולוקחים את זה לתשומת לבנו.

יואב הכט: להבא אנחנו נקפיד לעשות עוד וידוא כדי שהדברים לא יישנו.

משה גפני: סעיף 2, תכנית 04-52-15, מערך הדיגיטל הלאומי, 15 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: מינוס.

משה גפני: איפה כתוב מינוס?

משה גפני: בגלל שיש כאן את הקו הזה?

אלכס קושניר: קו זה מינוס.

יואב הכט: לכן אני מחדד.

משה גפני: תיאור התכנית.

משה גפני: התכנית כוללת את תקציב התפעול, הפרויקטים והשכר של מערך הדיגיטל הלאומי במשרד הכלכלה והתעשייה שהוקם לפי החלטת הממשלה וכולי.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, תקרא עד הסוף.

אלכס קושניר: מטרת השינוי התקציבי, התאמת תקציב בהתאם לקצב ביצוע בפועל.

אלכס קושניר: תסתכל, בסף הבא יש טבלה.

משה גפני: אני ראיתי.

אלכס קושניר: בטבלה כתוב בצורה מאוד מאוד ברורה מינוס 15.

אלכס קושניר: אני מסכים שההצגה לא ברורה ואני מבקש להבא להקפיד על ההצגה.

אלכס קושניר: תסבירו לי למה אתם מקצצים 15 מיליון שקלים ממערך הדיגיטל הלאומי.

יואב הכט: למעשה מלכתחילה הפנייה נועדה רק לשימוש נוסף.

יואב הכט: מכיוון שיש שימוש נוסף שמצריך עוד 22 מיליון, ביצענו בדיקה וראינו שבתכנית 04-52-15 יש יכולת להסיט 15 מיליון שקלים מכיוון שהפרויקטים שם לא מתבצעים בקצב שתוכנן לפני שנה.

יואב הכט: הם לא בוטלו, הם לא נדחו, לא מדובר בפעולה אקטיבית של הממשלה אלא זיהינו שיש אפשרות לבצע את השינוי התקציבי הזה ולכן זה השינוי שאנחנו מציעים לעשות כדי לממן את התוספת התקציבית עבור הקרן למורשת הכותל.

משה גפני: אדוני היושב ראש, נשגב מבינתי העניין הזה.

משה גפני: אנחנו נמצאים במאבק.

משה גפני: הנושא של הדיגיטל הוא נושא וכאן לא עושים את כל הפעולות שצריך לעשות.

משה גפני: אפילו יש כסף מיותר שאפשר להוריד ממנו.

משה גפני: נראה לי שמשהו כאן לא לעניין.

משה גפני: הרי צריך יותר כסף.

אלכס קושניר: העניין הוא לבצע ולא לתקצב.

אלכס קושניר: אם יש כאן תקצוב יתר, זה מאוד חכם להעביר את הכסף למקום אחר.

אלכס קושניר: מעבירים את זה לטיפול במורשת הכותל.

משה גפני: המשמעות היא שהביצוע לוקה בחסר.

משה גפני: הם אומרים שעד כדי כך הוא לוקה בחסר שאפשר להוריד מהתקציב הזה.

משה גפני: זאת אומרת, אנחנו נמצאים בעידן שבו צריך להוסיף כסף, צריך להתמודד עם הדבר הזה ולא משהו שאני לא רוצה להשתמש במילים לא יפות אבל זה לא יפה.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, אני רואה שהכסף נלקח ממשרד החינוך.

יואב הכט: כן.

ינון אזולאי: מאיפה ממשרד החינוך?

יואב הכט: מהתכנית שמיועדת לבתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים.

ינון אזולאי: למה?

יואב הכט: מדובר בתקציב שעומד לרשות בתי ספר עבור תכניות מגוונות, הרבה תכניות, ולרוב הניצול הוא לא מאה אחוזים.

יואב הכט: זו בעיה שאנחנו מכירים ומנסים לטפל בה.

יואב הכט: מכיוון ששנת תשפ"ב כמעט נגמרה במונחי תקציב, אנחנו מזהים שיש כאן יכולת לבצע העברה של 13 מיליון שקלים בלי לפגוע בבתי ספר.

ינון אזולאי: זה לא פוגע בתכניות של בתי הספר?

ינון אזולאי: לא נראה שיש שם חוסר?

יואב הכט: בתי הספר לא ייפגעו מהמהלך הזה.

יואב הכט: חד משמעית לא ייפגעו.

יואב הכט: המהלך הזה לא יפגע בבתי הספר.

ינון אזולאי: בתכנית 04-51-10, כמה סך הכול מתוקצב?

ינון אזולאי: בכמה מתוקצבת התכנית הזאת בסך הכללי?

יואב הכט: כרגע יש שם 25 מיליון שקלים ואנחנו מציעים להוסיף עוד 28 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: ומוסיפים עוד 28 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: כל זה ילך כתקציב למורשת הכותל?

יואב הכט: כן.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: אני חיכיתי לכם כמעט 5 דקות.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: תמשיך הלאה.

אלכס קושניר: מי בעד הפניות?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפניות אושרו.

משה גפני: תוך כדי הבעת מחאה על חוסר ההתנהלות בנושא של הדיגיטל אבל אני לא רוצה להצביע נגד.

ינון אזולאי: בדרך כלל הרב גפני לא מעיר על הדיגיטל ואם הפעם הוא העיר על הדיגיטל, זה משהו.

משה גפני: זה כל הסייבר.

משה גפני: הממשלה לא מתפקדת.

אלכס קושניר: אנחנו חוזרים להודעת עודפים מספר 51-001, דיור ממשלתי.

נעם שרלו בריגה: אגף התקציבים.

נעם שרלו בריגה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 172 אלף ו-357 אלפי שקלים בסעיף הדיור הממשלתי.

נעם שרלו בריגה: פעילות הדיור הממשלתי מאופיינת בפרויקטי בינוי ארוכי טווח שההוצאה בגינם חוצה שנות תקציב בשל הצורך בהליכי תכנון, רישוי ובינוי.

משה גפני: יפה.

משה גפני: כמה כסף הולך לבתי הדין הרבניים?

אלכס קושניר: תן לו להקריא עד הסוף.

נעם שרלו בריגה: בתכנית 51-07-01, בינוי במשרדי ממשלה – 99 אלף ו-137 אלפי שקלים.

נעם שרלו בריגה: בתכנית 51-07-02 – בינוי בתי משפט – 19 אלף ו-836 אלפי שקלים.

נעם שרלו בריגה: בתכנית 52-08-01 – גביית תשלומי שכר דירה – 53 אלף ו-384 אלפי שקלים.

משה גפני: לגבי בתי המשפט.

משה גפני: אתה מהדיור הממשלתי?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

נעם שרלו בריגה: נמצא לידי ספי אלטלט שהוא מהדיור הממשלתי.

משה גפני: מישהו מכם יכול לענות לי.

משה גפני: גם בתי הדין הרבניים סובלים ממצוקת דיור ואני רוצה לדעת, במקביל לבינוי בתי המשפט שאתם מבקשים בפנייה הזאת, כמה בינוי יש בבתי הדין הרבניים.

ספי אלטלט: שלום.

ספי אלטלט: רפרנט תקציב, הדיור הממשלתי.

ספי אלטלט: חלקם של העודפים המחויבים מול בתי הדין הרבניים בביצוע, השנה בהקמת בית דין חדש בנתניה, שיפוץ בית הדין בצפת.

משה גפני: אני מתחיל להתבלבל כי כל הזמן אתם חוזרים על אותה תשובה.

ספי אלטלט: בנתניה זה בינוי של קריה ממשלתית חדשה.

משה גפני: קריה ממשלתית?

ספי אלטלט: כן.

ספי אלטלט: חלק מזה זה בית דין חדש בנתניה.

משה גפני: רגע.

משה גפני: זה לא היה בפעם הקודמת.

משה גפני: עכשיו אתם אומרים משהו חדש.

משה גפני: בונים קריה ממשלתית בנתניה.

משה גפני: בתוך הקריה הממשלתית הזאת יהיה גם בית דין רבני?

משה גפני: מי החליט על זה?

משה גפני: ואם נבוא אחר כך ונשאל למה אין בית דין רבני, מה יגידו?

ספי אלטלט: כחלק מהבינוי של קריה ממשלתית בנתניה, עתיד להיות בית דין חדש.

ספי אלטלט: כרגע זה בהליך בינוי.

ספי אלטלט: הצפי לסיום הוא עוד 4 שנים.

ינון אזולאי: מה זה הליך בינוי?

ינון אזולאי: התכנון הסתיים?

ינון אזולאי: יש אישורי בנייה?

ספי אלטלט: קיבלנו את היתרי הבנייה.

ספי אלטלט: הפרויקט בביצוע.

משה גפני: ינון, אין לך מה לדאוג.

משה גפני: זה לא בתי הדין.

משה גפני: זאת קריה ממשלתית ושם בסוף יהיו אישורים אבל לא יבנו בית דין.

ספי אלטלט: שם עתיד להיות בית הדין הרבני בנתניה.

ספי אלטלט: בנוסף בוצע שיפוץ נרחב בצפת.

ספי אלטלט: ביפו בוצע שיפוץ ושימור מקיף של המבנה.

ספי אלטלט: בירושלים כרגע ביצענו קידום תב"עות והיתרי בנייה מול עיריית ירושלים לטובת דיור חדש להנהלה בירושלים ותשלום עבור מנהלי הפרויקטים וביצוע פרוגרמות לבדיקות מבנה לטובת הרחבת המבנה בבית הדין האזורי בגרון.

ינון אזולאי: מתי יתחיל הפרויקט בירושלים ועד מתי הוא יימשך?

ינון אזולאי: מתי הסיום?

ספי אלטלט: הצפי לסיום ומעבר להנהלת בית הדין, המטה במגדלי טופז, הצפי לסיום הביצוע כשלוש וחצי שנים לאחר קבלת היתרים.

אלכס קושניר: מתי יקבלו את ההיתרים?

ספי אלטלט: זה תלוי בעיריית ירושלים.

ינון אזולאי: ואם יקבלו את ההיתרים בעוד שלוש שנים?

אלכס קושניר: מה הצפי?

ספי אלטלט: זה תלוי בעירייה.

ספי אלטלט: יש פעמים שקיבלנו אחרי שנה, שנה וחצי.

אלכס קושניר: כמה זמן זה כבר נמצא בהליך?

ספי אלטלט: כחצי שנה.

אלכס קושניר: אם כן, זאת רק ההתחלה.

משה גפני: אין עוד בעיות בבתי הדין בארץ?

ינון אזולאי: באשדוד.

משה גפני: אין בעיה בחיפה?

ינון אזולאי: בפעם שעברה שאלתי ולא קיבלתי תשובה.

משה גפני: היכן שבניתם בתי משפט חדשים, לפעמים את המבנה הישן אתם מעבירים לבית הדין הרבני.

משה גפני: הרבה שנים אתם לא מביאים פנייה על בתי הדין הרבניים.

משה גפני: תמיד יש לכם הסברים אבל לבתי המשפט אתם כן מביאים פניות.

משה גפני: למה זה כך?

משה גפני: זאת טעות שלי?

ספי אלטלט: אני אענה קודם על השאלה הזאת ולאחר מכן על השאלה לגבי אשדוד.

ספי אלטלט: הדיור הממשלתי נכון לבצע בינוי חדש ולמצוא פתרון דיור, בין אם שיפוץ רחב או דיור חדש, בהתאם למסגרת הצרכים, למוגבלויות התקציביות ולאישורים סטטוטוריים מהעיריות.

ספי אלטלט: באשר לאשדוד.

ספי אלטלט: אכן לפני מספר שנים הושג הסכם – אני לא סגור על כמה שנים אבל היה הסכם מול היזם – ונעשה כבר תחילת ביצוע.

ספי אלטלט: לאחר מכן בית הדין הרבני ביקש תוספות שהיזם סירב לבצע אותן.

ספי אלטלט: כתוצאה מכך הפרויקט הוקפא ועכשיו הנושא בדיונים משפטיים.

ספי אלטלט: בנוסף מצאנו פתרון דיור וכרגע הם נמצאים בשכירות במרכז העיר.

ינון אזולאי: אני מכיר את הסיפור של אשדוד ואני שואל אותך שאלה.

ינון אזולאי: אתה אומר שבתי הדין ביקשו תוספת שהיזם לא יכול היה לתת ולכן הולכים לבתי המשפט.

ינון אזולאי: אני לא יודע מי הלך לבית המשפט, אם זה בית הדין או היזם.

ינון אזולאי: זה פחות מעניין אותי הוויכוח ביניהם.

ינון אזולאי: למה הציבור שמגיע לבית הדין צריך לסבול בגלל הוויכוח בין בית הדין ליזם?

ינון אזולאי: היה צריך למצוא קודם כל את הפתרון.

ינון אזולאי: אתה אומר שיש איזשהו פתרון.

ספי אלטלט: לגבי הפתרון, באמת מצאנו פתרון שכירות.

ינון אזולאי: מתי יעברו לשם?

ספי אלטלט: כרגע יש צוות משולב של הדיור ובתי הדין הרבניים מול בתי המשפט.

ינון אזולאי: כרגע זה סגור?

ינון אזולאי: יש שם פתרון?

ספי אלטלט: לא.

ספי אלטלט: כרגע זה פלונטר משפטי ובמקביל אנחנו מוצאים פתרון דיור.

ינון אזולאי: אני מדבר על פתרון דיור.

ספי אלטלט: כרגע זה בשכירות.

ספי אלטלט: אין פתרון שנראה באופק.

ספי אלטלט: אנחנו מנסים לגבש.

אלכס קושניר: ינון, איפה זה?

ינון אזולאי: באשדוד.

ינון אזולאי: מקום פחות נגיש.

ינון אזולאי: יש שם בעיות חניה.

אלכס קושניר: קריית הממשלה החדשה בעפולה, אני מבין שמחכים שם ליציאה למכרז.

אלכס קושניר: מתי זה אמור לקרות?

ספי אלטלט: אנחנו כרגע מבצעים את שלב התכנון.

ספי אלטלט: אנחנו תלויים בתקציב.

אלכס קושניר: מתי מסתיים התכנון?

ספי אלטלט: התהליך של התכנון עכשיו רק בראשיתו.

ספי אלטלט: קריית הממשלה בעפולה היא רק בהתחלה.

ספי אלטלט: עוד לא התחיל תהליך של ביצוע.

ספי אלטלט: כרגע זה רק בשלב התכנון.

אלכס קושניר: מתי אמור להסתיים שלב התכנון?

ספי אלטלט: אני לא יודע.

אלכס קושניר: מי יודע?

ספי אלטלט: נצטרך לבדוק מול מנהל הפרויקט.

ינון אזולאי: סדר גודל של בין שבע לשמונה שנים.

ינון אזולאי: ארבע שנים קריית ממשלה בנתניה פלוס שלוש שנים של תכנון.

ינון אזולאי: אתה נכנס לאירוע של שמונה שנים.

ינון אזולאי: זה לשאלת אדוני היושב ראש.

אלכס קושניר: חבל שאופיר לא כאן כי בעקבות ההזמנה שלו ביקרתי אתמול בעפולה.

אלכס קושניר: היה סיור מאוד משמעותי ואחד הדברים שראינו זה את בית המשפט בעפולה שנראה כמו צריף.

אלכס קושניר: דיבר ראש העיר על כך שיש כבר שטח ואפשר לבנות שם קריית ממשלה ויש תכנון ורצון אבל הדברים תקועים.

אלכס קושניר: אני מבקש לקבל תשובה ממוסמכת.

ינון אזולאי: אז מה חבל, שלא הודעת לאופיר שאתה עושה אתמול סיור?

אלכס קושניר: למה לא הודעתי?

אלכס קושניר: בטח הודעתי.

ינון אזולאי: כל נושא הדיור הממשלתי, הרי יש החלטת ממשלה מלפני כמה שנים, אולי מלפני 10 שנים, אולי פחות ואולי יותר, שכל משרדי הממשלה אמורים לעלות לירושלים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלא כולם עלו לירושלים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שחלק עדיין נמצא מחוץ לירושלים.

ינון אזולאי: כמה משרדים נמצאים כרגע מחוץ לירושלים?

ינון אזולאי: מה צפי העברתם לירושלים?

ינון אזולאי: בנובמבר 2021 הממשלה הטילה סנקציות על אותן יחידות ממשלתיות שלא עברו לירושלים בגלל שאין תקציב לשיפוצים וריהוט וכולי.

נעם שרלו בריגה: האירוע הזה מובל על ידי מנכ"ל משרד ירושלים ומורשת.

נעם שרלו בריגה: אני חושב שהם יוכלו לתת לך את הנתונים המדויקים ולא ספי.

ינון אזולאי: זה לא הדיור הממשלתי?

נעם שרלו בריגה: לא.

נעם שרלו בריגה: לא הדיור הממשלתי מוביל את האירוע.

נעם שרלו בריגה: מי שמוביל את האירוע זה משרד ירושלים ומורשת.

ספי אלטלט: הדיור הממשלתי לצורך העניין הוא גוף שמבצע.

ספי אלטלט: הוא גוף ביצועי אחרי קבלת ההחלטות.

משה גפני: מה התשובה ליושב ראש לגבי בית המשפט בעפולה?

ינון אזולאי: ישלחו לו תשובה בכתב.

אלכס קושניר: אנחנו נקבל את התשובה בכתב בצורה מסודרת.

משה גפני: הם לא חשבו שאתה תשאל אותם את השאלה הזאת?

משה גפני: ולדימיר לא כאן אבל היה מתאים לו להגיד שאני הייתי יושב ראש ועדת הכספים ולא שיניתי את זה וזה נכון.

משה גפני: עבר נחל מתחת לבית הדין הרבני בחיפה.

משה גפני: בית הדין הרבני הוא לא איזה מקום שבאים אליו אנשים דתיים וזהו.

משה גפני: לבית הדין הרבני מגיעות כל האוכלוסיות שיש במדינת ישראל שעל פי החוק הם צריכים להגיע אליו.

אלכס קושניר: חלקם בעל כורחם.

משה גפני: חלקם בעל כורחם.

משה גפני: נכון, אבל מגיעים לשם.

משה גפני: הם נתקלים באיזשהו נושא דתי ומגיעים לאיזשהו מקום שלא ראוי להיות בו.

אלכס קושניר: אין לנו ויכוח.

אלכס קושניר: אתה צודק.

אלכס קושניר: השירות שהמדינה צריכה לתת צריך להיות ברמה נאותה.

משה גפני: אני קיימתי על כך כמה דיונים ודנו רק בעניין הזה, לא כשהייתה העברה, כי ראיתי את זה כל הזמן בהעברות.

משה גפני: אמרו שצריך להעביר את בית הדין הרבני למשרד המשפטים ואז יהיה בינוי שווה לכולם.

משה גפני: זה אחד הנושאים שניסו לשכנע אותנו.

משה גפני: המציאות לא השתנתה.

משה גפני: ההתנהלות הזאת של משרד האוצר כלפי המציאות, זאת בושה וחרפה.

משה גפני: משרד הדתות לא מהווה גורם בעניין הזה.

משה גפני: אם משרד הדתות כאן בוועדה יעז להגיד מילה אחת על הנושא של הבינוי, הם יתחילו לקצץ לו בכל מיני דברים אחרים.

משה גפני: אנשים במשרד הדתות פחדו להעלות את הנושא הזה.

משה גפני: אם ולדימיר היה כאן, הוא היה אומר לי שעם כל הכבוד לי, אני הייתי יושב ראש ועדת הכספים וזה לא השתנה.

משה גפני: זה נכון.

משה גפני: זה לא הדבר היחיד שלא השתנה ולכן צריך להחליף שוב את הממשלה.

נירה שפק: בתכנית 51-07-01 כתוב שכל נושא הקמת משרדי ממשלה שונים וביניהם משרד המשפטים במה שנקרא נראות, כפי שנאמר כאן על ידי גפני, האם יש תכנית כוללת שמראה לנו את המצב בכללותו, לבוא ולהציג מה המצב בכל משרדי הממשלה, מה התכנית השנתית והרב שנתית.

משה גפני: את מדברת על הבינוי?

נירה שפק: אני מדברת על הבינוי, כן.

נירה שפק: לפני שבוע הייתה כתבה ברדיו בה אזרחים אמרו שהם מחכים שעות - אני לא אנקוב בשמות משרדי הממשלה – ואפילו אין שירותים ואם יש, הם שבורים.

נירה שפק: עלה נציג אגף הבינוי ואמר שהם צודקים אבל יש עוד שניים שבורים.

נירה שפק: אין דבר כזה לחכות אלא צריך לתת מענה ביניים.

נירה שפק: לתקן אסלה זה לא משהו שמדינה לא יודעת להתמודד איתו.

נירה שפק: השאלה הראשונה שלי היא האם יש מקרים כאלה.

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: יש.

ספי אלטלט: אני יודע שיש תכנית אסטרטגית כזאת.

ספי אלטלט: נשמח להציג לכם אותה.

נירה שפק: מה ההבדל בין תכנית אסטרטגית לתכנית לביצוע?

ינון אזולאי: אסטרטגיה זה לאורך שנים.

נירה שפק: אני לא סתם שואלת.

ינון אזולאי: גם אני לא סתם עונה.

ינון אזולאי: אני פשוט מכיר את התשובות.

משה גפני: שאלה חשובה.

משה גפני: אנחנו רוצים גם את התכנית הזאת.

נירה שפק: כשאומרים לי תכנית אסטרטגית, זה מלחיץ אותי.

נירה שפק: אסטרטגית, זה אומר שעושים מיפוי.

נירה שפק: אחרי שעושים תכנית אסטרטגית, מה היעדים ומה התפיסה, הופכים את זה לתכנית לביצוע רב שנתית.

נירה שפק: אל תגידו לי את המילה אסטרטגית אלא אם כן אחרי כן יש תכנית לביצוע, כמו שאמר כאן ינון או גפני.

נירה שפק: אני רוצה לדעת איך מממשים אותה.

משה גפני: יפה.

משה גפני: אנחנו מצטרפים אליך.

משה גפני: שאלה טובה מאוד.

נירה שפק: זה משהו מהותי.

נירה שפק: מבחינתי, אסטרטגית זה לא.

נירה שפק: השאלה השנייה שלי היא לגבי כל נושא הנגישות.

נירה שפק: הייתה רפורמה, כולל באוצר בתקציב דו שנתי בנושא הנגישות.

נירה שפק: זה עלה גם בכל הנושא של חירום בוועדה שלי למוכנות העורף, כל הנושא של הפינוי בחירום, הנגשת מוסדות וגופים שחיוניים ורלוונטיים לתפקוד בזמני חירום לאנשים עם מוגבלויות.

נירה שפק: התכנית שהוצגה לנו, כולל דוח מבקר המדינה, הייתה איך מתייחסים – כי מדובר באוכלוסיות מוחלשות – והאם יש תכנית לנושא הנגישות ואיך זה בא לידי ביטוי.

נירה שפק: אני יודעת שוועדת העבודה והרווחה רק בסוף המושב הזה סיימה את התקנה הרביעית מתוך שבע תקנות בנושא נגישות, מה ששמונה שנים לא טופל.

נירה שפק: אני אשמח לשמוע אי זה בא לידי ביטוי כאן, אם אנחנו בתקנה הרביעית מתוך שבע אחרי שמונה שנים.

ינון אזולאי: הוא ישלח לך מכתב.

נירה שפק: לא.

נירה שפק: הוא לא ישלח לי מכתב.

אלכס קושניר: נראה לך שיש לו תשובה בשלוף על כל מה ששאלת?

ינון אזולאי: אני אומר לך שהוא בחור מוכשר והוא ייתן לך תשובה.

נירה שפק: אני רוצה להגיד משהו אישי.

נירה שפק: כשאני מקבלת נושאים לדיון כמו הדיונים כאן, אני לוקחת אותם ברצינות והיועצים שלי מכינים לי תיק ובתיק הזה אני לוקחת את דוחות מבקר המדינה, אני לוקחת את ההצגה התקציבית שהייתה, את הסטטוס האחרון שהציג המשרד ואני לומדת את זה.

נירה שפק: אני מצפה שכמו שאני מכבדת אותם, שהם יכבדו אותנו וכשמעלים משהו, שיבואו עם התיק.

נירה שפק: אם כתוב כאן מוגבלות, שיבואו עם המשמעות ולא רק עם השורה ויצפו מאתנו להרים יד, להוריד יד ולהגיד נמנע.

נירה שפק: מצטערת.

נירה שפק: כולנו מקבלים משכורת כדי לשרת את הציבור וזה מה שאני מצפה.

נירה שפק: זה נאה דורש ונאה מקיים.

נירה שפק: אם לא הייתי באה מוכנה, כנראה לא הייתי דורשת מכם לבוא מוכנים או שכן, אבל הפעם כן.

ינון אזולאי: אגב, מיקי לוי מהמפלגה שלך, פעם הוא היה ממלכתי, הוא קורא לזה ת"ת.

נירה שפק: תיק ביקורת.

נירה שפק: זה מושג משפטי.

ינון אזולאי: היום הוא שכח מה זה כנסת?

נירה שפק: הוא לא שכח.

אלכס קושניר: אדוני, יש לך תשובה?

ספי אלטלט: כן.

ספי אלטלט: לגבי נגישות והתאמת מבני הממשלה.

ספי אלטלט: בהחלט.

נירה שפק: אתה מכיר את הדוח של מבקר המדינה?

ספי אלטלט: לא.

ספי אלטלט: אני יודע שאנחנו בהתאם להחלטת ממשלה לחוק שוויון אזרחים עם מוגבלות, הדיור הממשלתי פועל ומבצע הנגשה.

ספי אלטלט: קיבלנו משימה להנגיש כ-2,000 נכסים.

ספי אלטלט: כרגע אנחנו ב-80 אחוזי ביצוע.

ינון אזולאי: 2,000 נכסים בכלל הנכסים?

ספי אלטלט: כן, מתוך כלל הנכסים.

ינון אזולאי: לא החדשים.

ינון אזולאי: הקיימים.

ספי אלטלט: הקיימים.

ספי אלטלט: נכון.

ינון אזולאי: יש מקומות שאתם לא יכולים להנגיש ותצטרכו לבנות חדשים?

ספי אלטלט: כן.

ספי אלטלט: מתוך הנכסים שקיבלנו כמשימה לבצע התאמה ונגישות, כ-2,000 נכסים, ביצענו כ-1,400 נכסים שהם סביב ה-80 אחוזי ביצוע.

ספי אלטלט: כרגע, במקביל, אנחנו עובדים על סביב ה-400 נכסים.

ספי אלטלט: הצפי לסיום בשנה הזאת, תחילת שנה הבאה, לסיים את כל ה-2,000 נכסים.

ינון אזולאי: כלומר, 600 עוד לא ביצעתם.

ספי אלטלט: סיימנו 1,400 והשנה אנחנו עובדים במקביל על 400 נכסים נוספים.

משה גפני: אני שמח שיש כאן אישה צעירה שלוקחת את הדברים ברצינות אבל אני שמח על כך שאת תולה תקוות באגף התקציבים.

נירה שפק: אני תמיד תולה תקוות באגף התקציבים והם גם עושים עבודה טובה.

אלכס קושניר: את הדיון הזה אתם תמשיכו בהתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נכון?

ינון אזולאי: אין בעיה.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה ב-14:15.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 51-001, הדיור הממשלתי.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

ינון אזולאי: רוויזיה.

אלכס קושניר: רוויזיה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 47 ו-48.

קריאה: היא הופצה אתמול.

קריאה: אי אפשר להעלות אותה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אפשר להעלות את הוצאות פיתוח אחרות.

יפתח עשהאל: גם את העודפים של 22 לא אישרנו קודם.

יפתח עשהאל: דילגנו על זה.

אלכס קושניר: זה משרד הדתות.

אלכס קושניר: זה בסוף.

אלכס קושניר: סעיף 83-009, פנייה מספר 49.

טמיר כהן: גם בה אי אפשר לדון כי היא לא הופצה במועד

אלכס קושניר: פנייה מספר 43 עד 45, משרד הביטחון.

נטע בר זיו: רפרנטית ביטחון, אגף התקציבים.

נטע בר זיו: הפנייה נועדה לתקצוב של 33.6 מיליון שקלים בהוצאה עבור הקצאת כספים קואליציוניים לתמיכה במסלולי הסדר, מסלולים לחיילים משוחררים קרביים, פנימיות צבאיות ועידוד שירות לחיילים חרדים.

נטע בר זיו: כמו כן תקצוב שלן 2.385 מיליארדי שקלים בהרשאה להתחייב ותוספת של 7 שיאי כוח אדם.

משה גפני: מה זה ההסכמים הקואליציוניים?

משה גפני: עם מי?

נטע בר זיו: הסדרה של כספים קואליציוניים שניתנו.

משה גפני: עם מי?

משה גפני: עם רע"מ?

משה גפני: עם מי הסכמים קואליציוניים?

נטע בר זיו: אין לי את זה כרגע.

נטע בר זיו: אני יכולה להשיב לך.

אלכס קושניר: חשוב שתבדקי לפני שאנחנו מצביעים.

נירה שפק: אני מציעה לעשות הפסקה כדי שיכינו את החומר.

נירה שפק: לא נצביע על דברים שאנחנו לא יודעים.

נטע בר זיו: יש לי תשובה.

נטע בר זיו: ישיבות הסדר, זאת מפלגת ימינה.

משה גפני: מאיפה את קוראת?

נטע בר זיו: מהמידע שיש לי.

ינון אזולאי: זה מידע מסווג?

נירה שפק: אפשר לקבל אותו?

אלכס קושניר: בואו לא נגזים.

אלכס קושניר: הסכמים קואליציוניים הוצגו ואושרו בוועדה.

אלכס קושניר: היא כרגע מעדכנת על איזה סעיף אנחנו מדברים.

נירה שפק: אתה יודע שבאנו לבדוק בפועל כמה מתוך ההסכמים באמת מומשו.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: זאת בעיה אחרת אבל את זה אנחנו רוצים לבצע.

נירה שפק: שיציגו לך את הרשימה.

נטע בר זיו: הכול פורט בהחלטת הממשלה שהסדירה את הכספים הקואליציוניים אבל אני אתן את הפירוט לפי מה שאני מכירה.

נטע בר זיו: מסלול ישיבות הסדר – מפלגת ימינה.

נטע בר זיו: מסלול לחיילים קרביים משוחררים – מפלגת ימינה.

נטע בר זיו: פנימיות צבאיות ועידוד שירות חיילים חרדים – מפלגת ימינה.

משה גפני: לא הבנתי.

אלכס קושניר: מה לא הבנת?

אלכס קושניר: ימינה, ימינה, ימינה.

משה גפני: עם כל הכבוד, לא הבנתי.

משה גפני: מה זה עידוד חיילים חרדים?

משה גפני: מה המשמעות?

משה גפני: מה עושים עם הכסף?

משה גפני: קונים פיצה?

נטע בר זיו: אני אפנה לנציגת משרד הביטחון שתפרט את זה.

אלכס קושניר: לפני כן תסיימי עם ההסכמים.

נטע בר זיו: ימינה אחראית על מסלול ישיבות הסדר.

ינון אזולאי: כשאת אומרת ימינה, זה ניר אורבך?

נטע בר זיו: אני לא יודעת.

נטע בר זיו: מסעות לחיילים קרביים משוחררים, פנימיות ועידוד שירות חיילים חרדים – ימינה.

נטע בר זיו: בנוסף לכך, מפלגת העבודה – גרעיני נח"ל, 3 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: עכשיו תאמרו מה זה עידוד חיילים חרדים.

משה גפני: ומה זה גרעיני נח"ל שצריך על זה הסכם קואליציוני ולמה זה לא בתקציב.

משה גפני: אלה דברים חדשים שלא היו.

ינון אזולאי: אני אציין שהוספתם 6 מיליון שקלים בהסכמים הקואליציוניים לאחר ההסכמים שהיו.

ינון אזולאי: לאחרונה נוספו 6 מיליון השקלים האלה, 3 מיליון שקלים לכל שנה.

ינון אזולאי: את זה לא אמרת לנו אבל חשוב שזה ייאמר כאן.

ינון אזולאי: 3 מיליון שקלים אלה נוספו בהסכמים קואליציוניים לאחר ההסכמים הקואליציוניים שעברו בתקציב.

ינון אזולאי: אני צודק או לא?

נטע בר זיו: אתה מדבר על ההסכמים של גרעיני הנח"ל?

ינון אזולאי: גרעיני נח"ל ומה שהוספת בימינה.

ינון אזולאי: מפלגת העבודה 3 מיליון שקלים וגרעיני נח"ל 3 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אלה 6 מיליון שקלים שהוספו מעבר למה שהושג בהסכמים הקואליציוניים עת הוגש התקציב.

ינון אזולאי: אם אני טועה, תגידי לי.

נטע בר זיו: אנחנו לא יכולים לפרט.

נטע בר זיו: ההסכמים הקואליציוניים, זה מה שאושר גם כאן בוועדה.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: אני אומר שזה לא אושר בוועדה.

ינון אזולאי: זה הסכם קואליציוני מעבר למה שאושר בוועדה.

אלכס קושניר: מה?

אלכס קושניר: מה פתאום?

אלכס קושניר: אין דבר כזה?

ינון אזולאי: מיום 19 בדצמבר 2021 התקבלה החלטת ממשלה שמוסיפה 3 מיליון שקלים לכל אחת מהשנים 2020, 2021 ו-2022.

ינון אזולאי: נראה לי שאלה ה-3 מיליון שקלים שכאשר באה לכאן שירה ממשרד האוצר היא אמרה שיש לה עוד 3 מיליון לחקלאות.

ינון אזולאי: אתה זוכר שהיא הייתה כאן?

אלכס קושניר: מה קשור עכשיו החקלאות?

ינון אזולאי: ניר אורבך רצה 3 מיליון שקלים וקיבל אותם.

ינון אזולאי: מפלגת העבודה רצתה 6 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה משהו אחר לגמרי.

ינון אזולאי: תבדוק שזה לא זה.

אלכס קושניר: זה לא אותו הדבר.

אלכס קושניר: שם זה היה לגבי תנועות נוער.

אלכס קושניר: זה לא קשור לזה.

ינון אזולאי: מה זה שנאמר שההחלטה המתקנת מוסיפה 3 מיליון שקלים בכל אחת מן השנים.

ינון אזולאי: למה?

ינון אזולאי: על התקציב של משרד הביטחון או זה מוסיף יותר בכספים הקואליציוניים?

ינון אזולאי: מעבר לתקציב הקואליציוני עליו סוכם מוסיפים עוד 3 מיליון שקלים?

נטע בר זיו: כל מה שהצגתי כאן, אלה דברים שכמובן אושרו כבר במסגרת הוועדה ואנחנו עכשיו מקצים את הכסף עבורם.

משה גפני: מהי התוספת?

נטע בר זיו: אני לא יודעת להגיד מה בדיוק קרה במסגרת הקצאת הכספים.

אלכס קושניר: אפשר לדעת למה יועד הכסף?

נטע בר זיו: כן.

נטע בר זיו: אנחנו נפרט עכשיו.

אלכס קושניר: נשמע.

נטע בר זיו: אני אמרתי את הייעוד.

נירה שפק: לפני ה-איך, לאן יועד הכסף, שאלה שלנו חשוב לדעת מה התשובה עליה, לנו, כחברי ועדת הכספים, לא משנה קואליציה או אופוזיציה.

נירה שפק: אנחנו רוצים לדעת האם היה הליך אישור סדור בוועדה לגבי הכסף הזה.

אלכס קושניר: בטח שכן.

נירה שפק: זה לא מה שהיא עונה.

נירה שפק: היא צריכה לענות על זה.

נטע בר זיו: אני לא מכירה את כל הנושא הכללי של הסדרת הכספים הקואליציוניים.

אלכס קושניר: אין הסכם קואליציוני שלא אושר כאן בוועדה.

אלכס קושניר: אין דבר כזה.

ינון אזולאי: יש.

ינון אזולאי: מה שהעבירו לנו, עדיין לא אושר.

ינון אזולאי: זה אמור להגיע בפנייה תקציבית.

אלכס קושניר: התקציבים עצמם כן אושרו.

משה גפני: על זה אני שואל.

משה גפני: אני רוצה לדעת.

משה גפני: אנחנו רוצים לקבל הסבר על הכול.

משה גפני: זה נראה לנו משונה.

משה גפני: מי ביקש את המיליון וחצי שקלים לעידוד שירות צבאי?

נטע בר זיו: מיליון וחצי שקלים עידוד שירות לחיילים חרדים?

משה גפני: כן.

נטע בר זיו: מפלגת ימינה.

משה גפני: ומה עושים עם הכסף הזה?

שירי יחזקאל: הכסף הזה מיועד לעידוד שירות חיילים חרדים.

משה גפני: כן.

משה גפני: זה כתוב.

משה גפני: איך עושים את זה?

שירי יחזקאל: מדובר בימי עיון וסדנאות הכנה לצה"ל, ימי גיבוש, בעקבות לוחמים, בעצם ללוות את החייל החרדי במהלך שנת השירות.

נירה שפק: ההכנה לצה"ל היא כמו שעושים לכל המלש"בים בתיכון?

שירי יחזקאל: האגף הביטחוני חרדי.

נירה שפק: אבל יש תקציב לזה.

נירה שפק: יש תקציב שעובר את כל הרשויות ואת כל בתי הספר בארץ על פי מיפוי.

שירי יחזקאל: למעשה התקציב כאן מיועד לאוכלוסיית מסלולי נצח יהודה בגיוס לשירות החרדי.

נירה שפק: אבל יש תכנית ארצית כזאת.

נירה שפק: הרי התכנית הזאת עובדת על פי מיפוי.

נירה שפק: משרד הביטחון ממפה על פי רשויות ובתי ספר ואז בונה את התכנית אל מול הצורך.

נירה שפק: יש תכנית כזאת ויש סדרי עדיפויות.

נירה שפק: לא הבנתי.

משה גפני: אני גם לא מבין את כל העניין הזה וזאת עוד מפלגת ימינה.

נירה שפק: גילוי נאות, זאת שאלה כמי שהייתה מרצה באגף הזה.

ינון אזולאי: שהייתה משתמשת בכספים הקואליציוניים.

משה גפני: מה פתאום?

משה גפני: כשהיא הייתה, אני הייתי יושב ראש ועדת הכספים ולא נתתי את זה.

משה גפני: נתתי את זה בתוך התקציב.

משה גפני: אני יודע בדיוק איך זה עובד.

נטע בר זיו: אנחנו לא נוגעים כאן בשיקולים שבהקצאת הכספים הקואליציוניים.

נטע בר זיו: אנחנו משקפים את התוספת שהוקצתה.

משה גפני: למה זה בכספים קואליציוניים?

משה גפני: למה זה לא מופיע בתקציב?

אלכס קושניר: כי זאת תוספת לתקציב.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: למה זה לא מופיע בתקציב?

אלכס קושניר: יש בתקנה הזאת כסף נוסף, חוץ מהכסף הקואליציוני?

אלכס קושניר: כמה הוא?

נירה שפק: יש כסף נוסף.

נירה שפק: זה ודאי.

נירה שפק: יש אגף חברתי ביטחוני שעובד שנים על הדבר הזה.

נירה שפק: דרך אגב, אני רוצה להגיד לכם שזה משהו מאוד חשוב והתכנים מאוד חשובים.

נירה שפק: אתן מפתיעות אותי זה כי אני יודעת שיש תקציב.

אלכס קושניר: כן, אבל הוחלט להגדיל אותו במסגרת ההסכם הקואליציוני.

נטע בר זיו: זה נתון שאין לנו כרגע בפנינו.

ינון אזולאי: אני כן רוצה לשאול על עידוד גיוס החרדים.

ינון אזולאי: אמרתם שזה עבור עידוד גיוס חרדים לצה"ל.

ינון אזולאי: אם זה עידוד גיוס, זה אמור להיות לפני שהם מתגייסים, נכון?

נטע בר זיו: נכון.

ינון אזולאי: אתם נכנסים לישיבות ומעודדים?

ינון אזולאי: איך זה מתנהל?

שירי יחזקאל: אני יכולה לבדוק איך בדיוק מתבצע התהליך אבל באופן עקרוני זה אמור להיות לבני הציבור החרדי לפני שהם מתגייסים.

שירי יחזקאל: זה מיועד לציבור הנח"ל העצמאי החרדי, מסלול נצח יהודה, לפני שהם מתגייסים לצה"ל.

ינון אזולאי: זה לעודד אותם להגיע לנח"ל?

שירי יחזקאל: זה לעודד אותם להגיע לצבא.

ינון אזולאי: יש הבדל בין בחור שהחליט שהוא מתגייס, ויתר על המעמד שלו כבן ישיבה.

ינון אזולאי: עכשיו דואגים לך, עושים לך עידוד לאן ללכת ומנסים להפנות אותך, בסדר, כל אחד בדרכו.

ינון אזולאי: אבל אם את באה ואומרת שאת רואה בחור ישיבה ואת הולכת – אני אשתמש במילה הזאת – לצוד אותו, להוציא אותו מהישיבה ולגייס אותו לצה"ל, זה סיפור אחר.

נירה שפק: סליחה שאני מתפרצת כי זה חשוב לי וחשוב לומר את הדברים כמי שבאמת עשתה את זה.

נירה שפק: קודם כל, תדע לך שלא נכנסים לאף גוף אם אין תיאום.

נירה שפק: אם מנהל בית הספר, מנהל הישיבה והרשות הרלוונטית לא עושה תיאום, לא נכנסים.

משה גפני: זה נכון.

נירה שפק: אין דבר כזה לבוא ולא צדים בחוץ ובפנים.

נירה שפק: אני מאוד מאמינה בתכנית הזאת.

נירה שפק: דבר שני שמאוד חשוב כאן זה שלא באים ואומרים לך בוא תתגייס אלא מגיעים לשם באפיון ובתיאום גם שירות לאומי.

נירה שפק: כשאני הייתי מגיעה לבתי ספר של תלמידות דתיות, היינו מביאים כל מיני גופים והיינו אומרים שלא רק השירות בצבא חשוב אלא כל שירות משמעותי חשוב והיינו מפנים אותן למסלולים של שירות לאומי.

נירה שפק: זאת אומרת, תורידו מהשולחן את זה שיש כאן לצבא איזושהי מיסיונריות.

נירה שפק: זה באמת חשוב.

נירה שפק: הקטע שלי הוא להבין שאם זה כזה חשוב, למה צריך כספים קואליציוניים ולמה זה לא חלק מהתקציב.

משה גפני: זאת השאלה.

אלכס קושניר: כי זאת תוספת.

ינון אזולאי: אבל לא קיבלנו תשובה כמה כסף יש בתוך התקנה הזאת.

אלכס קושניר: כמה כסף יש בתקנה?

נטע בר זיו: אנחנו נשלים את הבדיקה וניתן תשובה.

ינון אזולאי: ולגבי גרעיני הנח"ל.

שירי יחזקאל: למעשה התקציב הנ"ל מיועד להפעלת גרעיני הנח"ל במסלול הנח"ל כאשר התכנית כוללת ליווי והדרכה בכל שלבי המסלול כמו ליווי משימתי, מפגשי גרעין, שיפור כשירויות מדריכים וביצוע סמינרים.

ינון אזולאי: זה תוך כדי או לפני?

שירי יחזקאל: התקציב הנ"ל מיועד למסלול עצמו כאשר המסלול כולל ארבעה שלבים.

שירי יחזקאל: הוא כולל גם את שנת השירות, גם את הפרק הצבאי הראשון בו בני הגרעין משרתים ביחד ומשמרים מוקדים חברתיים בכל גרעין, פרק צבאי שני שמיועד למשימה הלאומית ובמהלכו קורות משימות חינוכיות-חברתיות.

משה גפני: הצבא רוצה את גרעיני הנח"ל האלה?

אלכס קושניר: בוא נשאל את כל הצבא.

משה גפני: לא.

משה גפני: לא לזה אני מתכוון.

משה גפני: אני מכיר את תקציב משרד הביטחון.

משה גפני: המציאות הזאת בה מפלגת העבודה צריכה לבקש כסף קואליציוני על גרעיני נח"ל, 3 מיליון שקלים, נראה לי אבסורד.

ינון אזולאי: אגב, עבור משרד הביטחון אלה גרושים.

ינון אזולאי: באמת אני אומר לך.

ינון אזולאי: גם המיליון וחצי שקלים וגם ה-3 מיליון, אלה גרושים עבור המשרד.

ינון אזולאי: יש משרדים שבשום פנים ואופן אסור לתת להם תקציבים קואליציוניים כי אם המדינה מאמינה בזה, היא צריכה להשקיע ואחד מהמשרדים הוא משרד הביטחון.

אלכס קושניר: יש בזה משהו.

ינון אזולאי: הייתי מבקש לדעת גם כאן מה התקציב הכולל.

נטע בר זיו: אין בעיה.

נירה שפק: גם לי יש שאלות לגבי זה.

נירה שפק: קודם כל, כאשר חייל מתגייס לצבא, חייל או חיילת, כשהוא הופך ממלש"ב להיות חייל, הוא הופך להיות חלק מהצבא.

נירה שפק: כמו שעכשיו לא הולכים ונותנים תכניות רווחה, כמו שיש לאוכלוסיות מיוחדות בתוך הצבא וזה בתקציב משרד הביטחון, לא ברור לי למה כאן צריך תקציב בנפרד.

נירה שפק: אני לא מבינה למה זה לא חלק מהתקציב הצבאי.

נירה שפק: כשאני באתי עם כספים קואליציוניים, ישבתי מול המשרד הרלוונטי ואמרו לי נושא חשוב אבל לא צריך כי תפקידו של המשרד הוא לתת את זה.

נירה שפק: אני שואלת למה משרד הביטחון לא בא ואמר כך, מעבר לזה שגרעיני נח"ל – וזה גם לכם, גפני וינון - לא שייכים רק לשומר הצעיר.

נירה שפק: יש גרעיני נח"ל מכל התחומים.

נירה שפק: יש גרעיני נח"ל ששייכים לבני עקיבא ויש גם גרעינים חברתיים שנמצאים בעיירות פיתוח ובאוכלוסיות מיוחדות.

נירה שפק: זאת אומרת, זה משהו שהוא חוצה את כל צורכי החברה ולכן בעיניי זה עוד יותר לא ברור למה צריך כספים קואליציוניים.

נירה שפק: לגבי שנות השירות, אני מנתקת את זה כי יש הבדל ויש מעבר חד בין היותו של מלש"ב בשנת שירות לבין גיוסו ולכן לא ברור לי.

נירה שפק: אני גם יודעת שיש תכנית לשנות שירות, היא גדלה, היא מתוקצבת והיא משולבת בגופים אחרים.

נירה שפק: כשאת אומרת לי שזה כולל שנות שירות, יש שנת שירות בסוכנות והסוכנות מממנת אותה.

נירה שפק: יש לי קצת בלגן בנושא הזה ואני חושבת שהדבר הזה מאיר לנו זרקור על כך שזה לא טוב.

נירה שפק: אני אשמח אם יש תשובה לזה.

אלון טל: כאב לנערה שסיימה את מסלול הנח"ל לפני חצי שנה, אני מבקש להעיר הערה.

אלון טל: לאורך כל המסלול היה תת תקצוב וההורים היו צריכים לגייס כספים.

אלון טל: הגרעין היה מאוד חברתי.

נירה שפק: שילמת כסף על שנת השירות.

נירה שפק: אני שילמתי על זה 8,000 שקלים לבן שלי בשומר החדש, ואני עוד שילמתי זול.

נירה שפק: זה אבסורד שהצעירים האלה מתגייסים לשנת שירות, מתגייסים למען המדינה, ואנחנו ההורים משלמים.

נירה שפק: זה יוצר עוד פער חברתי כי אם אני אימא שיש לה כסף לתת לילד שלה שרוצה להיות אזרח טוב, אני משלמת כסף כדי שהוא יממש את זה.

נירה שפק: אם יש ילד שהוא לא פחות ערכי מהילד שלי ולהורים שלו אין כסף לשלם לו עבור שנת שירות, הוא לא יכול להיות מנהיג חברתי וכאן יש בעיה.

נירה שפק: במקום לטפל בבעיה, אנחנו מוסיפים טלאי על טלאי על טלאי ואסור לנו לעשות זאת.

אלכס קושניר: בנימה אופטימית זאת, אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית .

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 14:38.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות סיעתית, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 43 עד 45, משרד הביטחון.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

נירה שפק: אני מבקשת להעיר.

נירה שפק: יש משהו שצריך לומר אותו.

נירה שפק: בסעיף 15-10-01 שלא דיברנו עליו, מופיע כאן הוצאות כוח אדם, 7 שיאי כוח אדם.

נירה שפק: נאמר שהתכנית נועדה לתקצב את משרד הביטחון.

נירה שפק: אני כבר הערתי על זה כמה פעמים.

נירה שפק: אני יודעת שיש כאן לקונה בכל הנושא הזה, אבל כשכתוב כאן שזה עבור פעולות ביטחוניות שונות ומטעמי סיווג הטעמים יינתנו בוועדה המשותפת, אני אומרת שזה עדיין לא הוצג בוועדה המשותפת ונוצר כאן מצב שאנחנו מאשרים משהו שיכול להיות שהוועדה המשותפת תאמר שזה לא מתאים.

נירה שפק: אני אומר שמכיוון שאני זאת הנציגה שיושבת בוועדה המשותפת, אני לא יודעת לומר, כמו שאמרתי במקומות אחרים, כשאמרתי שהייתי בוועדה, ישבנו על הנושא והנושא הזה קיבל את אישור הוועדה המשותפת.

נירה שפק: כאן הנושא הזה לא עבר את הוועדה המשותפת.

נטע בר זיו: אני חייבת לחדד.

נטע בר זיו: מבחינת ההליך, משרד הביטחון לא יכול לאייש את התקנים האלה עד שהוועדה המשותפת לא מאשרת.

נטע בר זיו: זאת אומרת, האישור של ועדת הכספים הוא אישור מקדים לוועדה המשותפת.

אלכס קושניר: הוא אישור להקצאת הכספים והאישור לביצוע הוא של הוועדה המשותפת.

נירה שפק: את זה רציתי להדגיש.

אלכס קושניר: פנייה מספר 02-00-2, משרד הדתות.

יפתח עשהאל: הפנייה הוקראה.

יפתח עשהאל: להקריא שוב?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: שאלות.

נירה שפק: דרך אגב, כנ"ל גם לגבי 15-11-01.

נירה שפק: הקראתי אחד מהם כדוגמה אבל הדברים מתייחסים לשני הסעיפים.

ינון אזולאי: יש לי שתי שאלות שהן פחות קשורות לפנייה אבל זאת הזדמנות לשאול אתכם.

ינון אזולאי: שאל הרב גפני לגבי שנת השמיטה.

ינון אזולאי: היה תקציב בשנת השמיטה ולפי זה שאתה מהנהן, אתה מודע לזה.

ינון אזולאי: אין לנו תקציב שם.

ינון אזולאי: נדמה לי שהיו 12 מיליון שקלים או 8 מיליון שקלים וכי בשנה שעברה כבר עשינו העברה של התקציב הזה.

ינון אזולאי: משום מה אנחנו רואים שאין כל התייחסות לתקציב של השמיטה ואנחנו בשנת השמיטה.

ינון אזולאי: להיכן נעלם התקציב הזה.

יפתח עשהאל: התקציב קיים בתקציב הרבנות הראשית והוא הוקצה ובוצע ברובו בהיתר מכירה.

ינון אזולאי: היה שם אוצר בית דין.

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: אוצר בית דין לא בתקציב של הרבנות הראשית.

ינון אזולאי: בתקציב משרד לשירותי דת, אני לא זוכר אם אלה היו 12 או 8 מיליון שקלים, מלבד מה שיש בחקלאות.

ינון אזולאי: היה לנושא הזה של אוצר בית דין.

יפתח עשהאל: אני לא מכיר.

יפתח עשהאל: אני מכיר שהיה רק על היתר מכירה.

ינון אזולאי: אני אומר לך בוודאות.

ינון אזולאי: תבדוק.

יפתח עשהאל: אני אעשה בדיקה.

ינון אזולאי: אתה מכיר את זה?

ינון אזולאי: ניסית לבדוק את זה.

דוד נחום: אתה מתכוון למה שהיה לפני 7 שנים?

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: מה שיש עכשיו.

ינון אזולאי: היה גם לעכשיו.

דוד נחום: תקציב אוצר בית דין?

דוד נחום: לא ידוע לי.

ינון אזולאי: אם היה לפני 7 שנים, גם יש עכשיו.

ינון אזולאי: היה אמור להיות עכשיו.

ינון אזולאי: אני יודע את זה בוודאות ולא מסיפורים.

ינון אזולאי: לא על היתר מכירה אלא על אוצר בית דין.

דוד נחום: אני אבדוק את זה מול הגורמים המקצועיים.

ינון אזולאי: חשוב לבדוק את הנושא הזה.

ינון אזולאי: נושא שאליו מתקרבים אליו, הילולת רשב"י ב-ל"ג בעומר.

ינון אזולאי: ראיתי פרסום שמתוקצבים 50 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: ההילולה היא בפנייה נפרדת.

ינון אזולאי: אני יודע.

אלכס קושניר: מתי?

יפתח עשהאל: היא נשלחה לוועדה.

יפתח עשהאל: היא עוד לא פורסמה.

ינון אזולאי: הסכום הוא כ-50 מיליון?

יפתח עשהאל: כן.

יפתח עשהאל: סדר גודל.

ינון אזולאי: הלוואי שהייתם עושים את זה בשנים קודמות.

ינון אזולאי: היו רבים אתכם, מקיאים דם על 12 מיליון, 11 מיליון, 10 מיליון, אני מכיר את כל המספרים בעל פה.

ינון אזולאי: הייתי במקום הזה.

ינון אזולאי: לצערנו לא השכלתם לעשות את זה כשהיה צריך את זה.

ינון אזולאי: אני מקווה שהשנה זה מספיק ותתנו את הדעת איך לכלכל את הצעדים שם בצורה נכונה ונבונה.

ינון אזולאי: לגבי הפנייה עצמה.

ינון אזולאי: בתכנית מספר 22-01-01, אני רואה על המיזמים במועצות הדתיות.

ינון אזולאי: על איזה מיזמים אנחנו מדברים?

יפתח עשהאל: בעיקר עירובים.

יפתח עשהאל: עניין של עירובים.

דוד נחום: גם עירובים ואולי נשארו גם מערכות חינוך למקוואות, הנגשת מקוואות והנגשה של מבני מועצות דתיות.

ינון אזולאי: כמה כסף נמצא בתקנה של העירוב?

דוד נחום: זאת תקנה מאוחדת.

ינון אזולאי: אתה יכול לדעת כמה כסף בתוך התקנה הזאת הוא עבור עירובים?

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, 300 אלף שקלים.

ינון אזולאי: יכול להיות?

ינון אזולאי: בכל הארץ.

דוד נחום: שוב, אנחנו מדברים על דברים מהעבר.

ינון אזולאי: אתה מעביר כסף בתקנה.

אלכס קושניר: כמה כסף יש בתקנה?

ינון אזולאי: אלה עודפים.

ינון אזולאי: אני שואל אותך כמה יש בסך הכול בתקנה הזאת.

דוד נחום: חשוב להדגיש, אדוני היושב ראש, שזאת תקנה מיוחדת שהיא גם במיזמי המועצות, גם עירובים.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: כמה כסף נועד לעירובים?

יפתח עשהאל: מיליון שקלים בבסיס התקציב שעבר עבור כלל המיזמים.

ינון אזולאי: אני שואל לגבי התקנה.

ינון אזולאי: אתם מעבירים עודפים שנוצרו, חלקי תקנים מהרבנים ובלניות וגם ממיזמים מתמשכים במועצות הדתיות.

ינון אזולאי: במיזמים אתה אומר לי למשל מהסעיף של העירוב.

ינון אזולאי: נכון?

דוד נחום: כן.

ינון אזולאי: בסעיף של העירוב, אני מכיר את זה ולכן אני שואל אותך.

ינון אזולאי: זכור לי המספר 300 אלף שקלים ולא סתם אני שואל.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת כמה כסף בעודפים הולך לעירוב.

ינון אזולאי: כמה כסף יצא בשנה האחרונה וכמה כסף אנחנו מאשרים עכשיו בעודפים האלה בשביל עירוב.

דוד נחום: אני אבדוק את זה.

ינון אזולאי: אלה דברים שאני חושב שאסור לבדוק אותם אלא צריך לבוא איתם מוכנים כי אלה דברים שבטוח ישאלו עליהם כאן ואני מאלה ששואלים.

ינון אזולאי: אני אומר לך עוד דבר.

ינון אזולאי: יש כאן איוש חלקי של תקני הרבנים והבלניות בהתיישבות.

יפתח עשהאל: נכון.

יפתח עשהאל: אני אחדד, אחרי שיחה אם דודו חידדנו את הדברים יותר לעומק.

יפתח עשהאל: יש כאן שני דברים עיקריים.

יפתח עשהאל: זה אמנם סכום יחסית קטן כי גם הייתה פנייה לקראת סוף שנה אבל כשהעברנו את התקציב ביולי עשינו איזושהי תחזית משותפת עם המשרד לכמות התקנים והשכר שעתיד לצאת, כמות התמיכות שצריך להעביר למועצות שמעסיקות רבנים ובלניות.

יפתח עשהאל: לקראת סוף שנה חלק מהתקציב לא יצא, גם בגלל עניינים של איוש, כאשר חלק אוישו חלקית משרה וחלק לא הספיקו עדיין לאייש, וגם עניינים של רכיבים של תמיכות שמעבירים למועצות ויש איזושהי ועדה במשרד - דודו יוכל להרחיב עליה - שדנה על כל מיני רכיבי שכר ובגלל זה יש לנו את ההתחייבויות האלה.

ינון אזולאי: בוועדה הזאת של המשרד דנים בבלניות?

דוד נחום: הוועדה נקראת ועדת רטרו.

דוד נחום: זאת ועדה שדנה על כל מיני דברים שהיו סביב מחלוקות מסוימות או שהמשרד לא בדיוק הסכים עם המועצה האזורית או המועצה הדתית האזורית.

דוד נחום: יכול להיות שבינתיים אותה מועצה אזורית המשיכה לשלם לאותו רב או לאותה בלנית.

דוד נחום: במשרד שלנו מתכנסת ועדה עם נציג החשבות והלשכה המשפטית, כל אחד נותן חוות דעת מהצד שלו ואז מחליטים אם המשרד צריך להשלים להם בגין אותה תמיכה.

ינון אזולאי: בתקני הרבנים שאתם אומרים שהיה על זה ויכוח – יכול להיות שזה חלק מהוויכוח, האם חלק מהרבנים קיבלו את השכר או לא – אתה אומר שהמועצה בפועל שילמה להם את השכר ועכשיו היא בדין ודברים מול המשרד.

ינון אזולאי: אם אני מבין, זה מה שאתה אומר, שיש ועדה.

דוד נחום: היא מתכנסת אחת לתקופה ודנה בכל מיני בקשות שיש למועצות בהתיישבות.

ינון אזולאי: בתקנים של הרבנים, מתי פעם אחרונה נבחרו רבנים בהתיישבות?

דוד נחום: חדשים?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: אתה בא לכאן ואתה מדבר על הוויכוח.

ינון אזולאי: 10 שנים אין ויכוח ואנחנו יודעים מה משלמים לו ואנחנו יודעים מה צריך לשלם.

דוד נחום: אני אתן לך דוגמה.

דוד נחום: רב פרש ויש עלויות פרישה חד פעמיות שצריך לשלם לו אבל יכול להיות שבאותה נקודת זמן בה הוא פרש, אולי המועצה או הרב עצמו לא הגישו את כל המסמכים הנדרשים והמשרד באותה נקודה לא הסכים לשלם או שילם רק חלקית.

דוד נחום: כל תקופה מסוימת מתכנסת ועדה במשרד כדי לעשות את ההשלמות האלה.

נירה שפק: יש לי שאלה שנוגעת ולא נוגעת.

נירה שפק: כשאתה אומר בלנית בלשון נקבה, זה בסדר כי בלנית יכולה להיות רק אישה.

נירה שפק: אבל למה אתה אומר כל הזמן רב?

נירה שפק: זה יכול להיות רב או רבנית.

נירה שפק: לא?

ינון אזולאי: לא.

נירה שפק: למה לא?

נירה שפק: במועצות דתיות?

ינון אזולאי: את מתכוונת לראש מועצה דתית שהיא יכולה להיות אישה.

נירה שפק: כן.

ינון אזולאי: הוא מדבר על משהו אחר.

נירה שפק: אני אומרת שבכל השיח אני שומעת – לכן אמרתי שזה קשור ולא קשור לשאלה שלך – שהוא אומר רב.

נירה שפק: בוא נתחיל לדבר מגדר כדי שנתחיל להבין.

נירה שפק: דיברתם על המועצות הדתיות.

נירה שפק: זאת לא רק בלנית ורב.

נירה שפק: אני גם רוצה שהאזרחים יתרגלו לזה שיש עבודה בתחום, בטח עם כל מה שקורה היום עם הבג"צים.

נירה שפק: תודה.

ינון אזולאי: הוא מדבר כך משום שכרגע מכהנים כרבני ישוב, אלה רבני ישוב.

ינון אזולאי: אין רבניות בין רבני היישוב.

נירה שפק: יכולה להיות רבה.

ינון אזולאי: יכולה להיות.

אלכס קושניר: בואו נעזוב את הוויכוח.

ינון אזולאי: לגבי הבלניות.

נירה שפק: אני לא מתעקשת שיגידו בלן.

ינון אזולאי: אגב, יש בלן.

נירה שפק: לגברים?

ינון אזולאי: כן.

נירה שפק: לא ידעתי.

נירה שפק: למדנו משהו היום.

ינון אזולאי: הבלנים בדרך כלל במקוואות פרטיות ולכן הם השכר שמשולם להם משולם על ידי אותם גורמים אבל שכר הבלניות משולם על ידי המועצות הדתיות.

ינון אזולאי: אני יודע שבעבר, כשאבא שלי היה השר לשירותי דת, הייתה ועדה והעלו במעט את השכר של הבלניות.

ינון אזולאי: מה קורה עם זה עכשיו?

דוד נחום: כרגע, נכון לעכשיו, אנחנו נכנסים לדיוני תקציב לשנה הבאה מול האוצר.

דוד נחום: אני כתקציבן הצפתי את הנושא הזה שאתה מדבר עליו מול המנכ"ל שלנו מוני מעתוק ואנחנו בהחלט נדון בדברים לקראת שנה הבאה כדי לעשות התאמה בין מה שקורה במשק, יוקר המחיה, לשכר המשולם.

דוד נחום: זה חלק מהדיונים שאנחנו נקיים.

ינון אזולאי: לגבי הבלניות בהתיישבות.

ינון אזולאי: יש מחסור.

ינון אזולאי: אתה בא ואומר לי שאתה הולך להעביר עודפים אבל הרי גם השעות שם הן לא שעות אלא משלמים להן על פי שעות קריאה ופחות על פי שעות כוננות.

ינון אזולאי: במקווה רגיל בו נמצאת אישה, היא נמצאת משעה מסוימת, חצי שעה לפני השקיעה, עד 10:00 בלילה, ובמקווה שהוא מקווה תורן, עד 11:00 בלילה.

ינון אזולאי: במקוואות שנמצאות ביישובים יוצא שבלנית מקבלת כביכול פחות גם משכר המינימום.

ינון אזולאי: היא מקבלת שכר מינימום אבל היא מקבלת את זה על פי שעות ולא במצב בו היא נמצאת בכל השעות האלה.

ינון אזולאי: אני אומר שכשאתה בא ואומר שיש לך עודפים, תסתכל דווקא ותראה שבהתיישבות יש נשים בלניות שלא מקבלות את מה שמגיע להן וכדאי שנשים לב לזה ונראה כמה היא מקבלת.

ינון אזולאי: תעשו עבודה והייתי מבקש גם לשלוח אלינו לוועדה כמה השכר של הבלנית בעיר לעומת שכר הבלנית בהתיישבות.

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב לי.

ינון אזולאי: תכנית 22-01-02, תמיכה בשירותי דת.

אלכס קושניר: ינון, אני מבקש שנפסיק את הדיון בנושא הזה כי לא נספיק.

אלכס קושניר: יש לנו עוד 10 דקות לסיום הדיון ויש לנו שלוש רוויזיות שצריך להצביע עליהן.

ינון אזולאי: אני מגיש רוויזיה על כל מה שהיה במשך היום.

אלכס קושניר: בסדר.

ינון אזולאי: אני מציע שנסיים עם זה בצורה טובה.

ינון אזולאי: תן לי לסיים את הנושא הזה.

ינון אזולאי: נשלח עכשיו מייל על הרוויזיה.

טמיר כהן: לא.

טמיר כהן: למייל נשלחו דברי הסבר.

ינון אזולאי: ברגעים אלה נשלח מייל על הרוויזיה.

אלכס קושניר: נשלח כרגע.

אלכס קושניר: עכשיו.

אלכס קושניר: מאחוריו יושבים אנשים נאמנים שעושים את זה בדיוק ברגע זה.

ינון אזולאי: עם כל המספרים.

מוסי רז: הם עושים את זה מסמרטפון ולא מטלפון כשר.

ינון אזולאי: יש לי מורת רוח מהעניין הזה ואני אמרתי ליועצים שלי שכל מי שרוצה להיות עם טלפון כשר, אני מסכים לזה, ואני מסכים שלא יהיה לו ווטסאפ ואין לי שום תלונה ושום דאגה.

ינון אזולאי: אני לא מכריח אף אחד.

ינון אזולאי: אם שאלת קודם מה אכפת לי ושכל אחד יבחר, אז הנה, אני אומר ליועצים שלי שכל אחד שירצה טלפון כשר, בבקשה.

אלכס קושניר: אפשר להתקדם לפנייה?

ינון אזולאי: בתכנית 22-01-02 יש את הסיפור של מבני הדת בפרויקטים שנמצאים שהם חוצי שנה.

ינון אזולאי: אתה מדבר על המקוואות?

דוד נחום: גם המקוואות.

ינון אזולאי: כמה בתקציב 2021 היה למקוואות וכמה יש לשנת 2022?

דוד נחום: ספציפית רק על המקוואות?

ינון אזולאי: כן.

ינון אזולאי: תכף אני אשאל אותך על בתי הכנסת.

דוד נחום: אני צריך לבדוק.

ינון אזולאי: לא, אתה לא צריך לבדוק.

ינון אזולאי: אני לא אוהב את המשחק הזה של משרד האוצר שיודע שהוא לחוץ להעביר את ההצבעה והוא משחק את המשחק הזה.

ינון אזולאי: אל תשחקו איתי.

אלכס קושניר: אני יכול להמשיך את זה גם בדיון הבא.

אלכס קושניר: התחושה היא שמשרד הדתות לא מוכן לדיון.

ינון אזולאי: אתה רוצה שאני אומר לך כמה יש בתקציב?

דוד נחום: אני יכול לבדוק את זה במרכבה.

ינון אזולאי: אני אומר לך שבשנת 2020 היו 72 מיליון שקלים עבור מבני דת שהיו בכספים קואליציוניים שלנו.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת כמה היה ב-2021 וכמה היה בשנת 2022.

יפתח עשהאל: 2021, מבני דת – 40 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: 2022, 40 מיליון שקלים.

יפתח עשהאל: אותו הדבר.

ינון אזולאי: הייתה ירידה משנת 2020.

יפתח עשהאל: בשנת 2020 היו 17 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: היו 70 מיליון.

יפתח עשהאל: לא.

יפתח עשהאל: 17 מיליון.

יפתח עשהאל: בשנת 2020 לא היה תקציב.

מוסי רז: בקיצור, הממשלה הזאת נותנת יותר מהקודמת.

יפתח עשהאל: בשנת 2019 היה 70 מיליון.

ינון אזולאי: נכון, סליחה, ב-2019.

ינון אזולאי: כמה כרגע נמצאים בהליך של בנייה שהכסף להם חסר?

ינון אזולאי: אני מבקש שתבדוק את זה ותשלח לי.

ינון אזולאי: אני לא מאמין שיש לך את המידע כאן עכשיו.

דוד נחום: אתה מדבר על השנה הזאת?

ינון אזולאי: כן.

דוד נחום: בעיקרון התקציב של ה-40 מיליון עוד לא עבר.

דוד נחום: אנחנו מחכים.

ינון אזולאי: אבל יצא קול קורא.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: גם לשנת 2022 יצא קול קורא של מבני הדת?

דוד נחום: אני אבדוק את זה.

ינון אזולאי: תבדוק כי אני חושב שיצא קול קורא למבני דת ואני שואל האם הוא נסגר.

אלכס קושניר: תגיד, יש משהו שאתה יודע?

אלכס קושניר: סליחה שאני שואל.

אלכס קושניר: אני אבדוק את זה, אני אבדוק את זה, אני אבדוק את זה.

אלכס קושניר: אתה מגיע לוועדת כספים, בבוקר אתה מספר לי שיש קורונה ועכשיו אתה מגיע ואתה אומר שתבדוק את זה.

אלכס קושניר: נשאלות כאן שאלות.

אלכס קושניר: מילא היו נשאלות שאלות כלליות, אבל נשאלות שאלות לתוכן הפנייה ואני לא מקבל שום תשובה.

אלכס קושניר: מה זה הדבר הזה?

אלכס קושניר: אתה מבזבז את הזמן של הוועדה.

דוד נחום: אני רוצה - - -

אלכס קושניר: אל תתווכח איתי.

אלכס קושניר: ינון, מה אתה רוצה לעשות?

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול עוד שאלה אחת או שאתה רוצה בפעם הבאה להצביע ואז אני מפסיק לשאול עכשיו ושהוא יבוא בפעם הבאה עם כל התשובות.

ינון אזולאי: או שנצא להתייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: אין לנו יותר זמן להצבעה.

אלכס קושניר: בוא נצא להתייעצות לכמה דקות.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה.

אלכס קושניר: אחרי התייעצות, אנחנו מחדשים את הדיון.

אלכס קושניר: מפאת קוצר הזמן, אנחנו חייבים לסיים את הדיון, לא נצביע על הפנייה הזאת.

אלכס קושניר: אני מבקש בפעם הבאה, עת נמשיך את הדיון, לבוא מוכנים עם תשובות לשאלות שנשאלו כאן על ידי חברי הכנסת, גם על ידי ינון וגם על ידי נירה.

אלכס קושניר: צריך לבוא מוכנים לוועדת כספים.

אלכס קושניר: מה שהיה כאן, אני לא אתבטא.

אלכס קושניר: התבטאתי מספיק.

ינון אזולאי: לגבי הרוויזיות.

ינון אזולאי: אני מושך את הרוויזיות.

ינון אזולאי: אני משאיר את הרוויזיה על הדיור הממשלתי ועל התקשורת.

אלכס קושניר: בסדר.

ינון אזולאי: כל שאר הרוויזיות, נמשכות.

אלכס קושניר: בשבוע הבא, עם תחילת הכנס, אנחנו נחזור לדיונים על פניות תקציביות והודעות תקציביות.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.

אלכס קושניר: תודה.