ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 261, 2022-04-13 12:48

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים את הישיבה עם משרד התרבות והספורט, יש לנו בקשה להעברה תקציבית, ושתיים זה פניית עודפים, אז נתחיל בהעברה, פנייה מספר 6 עד 7 לוועדה, בבקשה.

יואב הכט: שלום, יואב הכט מאגף התקציבים במשרד האוצר.

יואב הכט: הפנייה נועדה לתקצב סיוע לתחום התרבות, לאור גל האומיקרון של הקורונה.

יואב הכט: כחלק מהפנייה מתוקצבים כ-45 מיליון שקלים תמיכות לגופי תרבות ולרשויות מקומיות, עבור צריכה והגברת פעילות התרבות ברשויות.

יואב הכט: אני ארחיב קצת על הפעילות.

יואב הכט: הפעילות כוללת: 28 מיליון שקלים עבור התמיכה בפעילות השוטפת של מוסדות התרבות, בשל הפסדים שהוסבו לארגונים השונים בשל גל האומיקרון.

יואב הכט: 12 מיליון שקלים עבור הרחבת פעילות התרבות ברשויות המקומיות.

יואב הכט: שלושה מיליון שקלים עבור קרן האמנים במצוקה.

ינון אזולאי: מה זה רשויות מקומיות?

ינון אזולאי: בכל הרשויות?

ינון אזולאי: יש לך רשימה כזאת?

עפרי לוין: עפרי לוין, אגף תקציבים, משרד התרבות והספורט.

עפרי לוין: בעצם, ה-12 מיליון שקלים נועדו לתגבר את תקנת סלע ברשויות המקומיות, על מנת שיוכלו להתקיים אירועים בחודשיים של האומיקרון, בינואר ופברואר שהיו חודשים קשים.

עפרי לוין: בעצם, אנחנו מתמרצים את הרשויות לעשות אירועים בהיכלי תרבות בערים, ובחודשים האלה באופן ספציפי, שהיה קושי גדול בעקבות גל האומיקרון.

ינון אזולאי: סך הכל כמה הוקצה רק לנושא הזה?

עפרי לוין: מתוך כל הסכום, 12 מיליון לרשויות המקומיות.

ינון אזולאי: מתי זה חולק, ועל פי איזה קריטריונים?

עפרי לוין: הקריטריונים הם רצועה נפרדת, שנפתחה במבחן התמיכה של סל תרבות עירונית, בדומה למבחן שעשינו בקורונה.

ינון אזולאי: אוקיי, 12 מיליון זה סכום בעצם זעום, השאלה היא כמה רשויות נהנו מזה?

עפרי לוין: כרגע הרשויות מגישות בקשות בדיוק, אנחנו עוד אין לנו את החלוקה התקציבית הסופית.

ינון אזולאי: על מה שהם עשו, כן?

עפרי לוין: כן, כן.

עפרי לוין: מגישות אירועים שנעשו בעיקר בתקופת האומיקרון.

ינון אזולאי: לצורך העניין, אם יהיו לכם 100 רשויות, או 80 רשויות, יכול להיות שכל אחת תקבל פרוטה וחצי.

ינון אזולאי: השאלה היא למה רק 12 מיליון?

עפרי לוין: תראה, הרצועה הזאת נועדה בעיקר עבור החודשיים של האומיקרון.

עפרי לוין: מבחן סל תרבות עירונית הוא מבחן של עוד סכום מאוד משמעותי של כ-35 מיליון שקלים.

עפרי לוין: הרצועה הזאת נועדה לתגבר את עולם התרבות בחודשיים האלה.

עפרי לוין: זה הסכום שנקבע.

נירה שפק: יש לי בקשה, אם אפשר, ינון?

ינון אזולאי: כן.

נירה שפק: אני לא רוצה לעכב, וזה חשוב, אבל אני מבקשת לקבל התייחסות ל-28 מיליון של העסקת עובדים באופן רציף.

נירה שפק: בסוף, אם זה עובדי רשויות, אז לתת לנו הסבר בדיוק על זה.

נירה שפק: לא צריך עכשיו.

עפרי לוין: אבל ה-28 מיליון זה מוסדות התרבות, זה לא רשויות מקומיות.

נירה שפק: אז אני רוצה לדעת בדיוק למה, אני רוצה לדעת מה שנקרא נקודתי ומה לתוספת לעובדים קבועים, ועל ה-12 מיליון אני מבקשת שכשתסכמו את זה, אנחנו רוצים לראות את הפריסה בדגש על פריפריה ומרכז.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל את זה דרך הוועדה.

עפרי לוין: אין בעיה.

ינון אזולאי: אני רואה שיש פה שלושה מיליון בגין הגדלת התקציב לקרן לאמנים במצוקה, נכון?

עפרי לוין: נכון.

ינון אזולאי: סך הכל כמה היה?

עפרי לוין: בעצם ככה, המשרד הקצה מיליון וחצי שקלים לקרן חדשה לאמנים שנפגעו ספציפית בתקופת האומיקרון, ממש ייעודי לנושא הזה.

ינון אזולאי: לחודשיים?

עפרי לוין: בדיוק, מיליון וחצי שקלים, ועוד מיליון וחצי שקלים נועדו לתגבר קרן שכבר קיימת היום במשרד, לאמנים במצוקה שיש להם תרומה - - -

ינון אזולאי: לא, אבל עשיתם איזו בדיקה ששלושה מיליון זה באמת מספיק?

עפרי לוין: כרגע, שוב, הכל ממש בתהליכים.

ינון אזולאי: כי זה נראה לי סכום זעום על השלושה מיליון.

עפרי לוין: זה כרגע בתהליכים של הגשות - - -

ינון אזולאי: כן, אבל את יודעת, יש איזשהו גבול.

ינון אזולאי: את אומרת שאת יודעת שיש לך כך וכך אמנים, ושלושה מיליון זה לא להתחיל.

יואב הכט: אם אפשר להתייחס, מדובר בסכום שהוא לפי הערכתנו מספיק עבור הנושא.

יואב הכט: צריך לזכור גם שמאז גל האומיקרון יש פריחה מחדש בתחום התרבות והשוק הזה כן התעורר, וגם לפני האומיקרון, בתקופה שבין הגלים - - -

ינון אזולאי: אבל אתה מפצה על האומיקרון, אתה לא מפצה לא לפני ולא אחרי?

יואב הכט: נכון, אבל אנחנו חושבים שזה סכום שהוא מדויק עבור הצורך הנוכחי שהיה במהלך האומיקרון.

יואב הכט: הפגיעה - - -

ינון אזולאי: סך הכל כמה אמנים לפי החישוב שלכם עשיתם?

ינון אזולאי: אם אתה יודע שזאת לא הייתה פגיעה משמעותית, אז על כמה אמנים מדובר?

יואב הכט: ההערכה מבוססת על קרן האמנים במצוקה שניתנה בתקופות יותר מוקדמות, שאם אני לא טועה, הוקצה בה שישה מיליון שקלים, וזה היה סכום שהיה מספיק ומדויק עבור הצורך, במהלך שנת 2020, בתחילת 2021.

ינון אזולאי: אבל אתה יודע מהו מספר האמנים?

ינון אזולאי: זה מה שאני שואל, מה מספר האמנים?

יואב הכט: אני לא יודע להגיד את מספר האמנים.

ינון אזולאי: ובשישה מיליון זה יספיק?

יואב הכט: למיטב הבנתנו, כן.

נירה שפק: אבל זה משהו שאתה יכול לברר.

אלכס קושניר: אוקיי.

שלמה קרעי: אלכס, אני בעד לחזק כמובן את מי שזקוק פה לחיזוק במוסדות התרבות ובאמנים, אבל מה עם שאר העצמאיים?

אלכס קושניר: לגבי שאר העצמאיים, אני מזכיר לך שזה עבר בוועדת שרים לחקיקה בשבוע שעבר.

אלכס קושניר: אנחנו צריכים להצביע על זה במליאה בקריאה ראשונה, ואז זה יבוא לוועדה ונקדם את זה ביחד.

שלמה קרעי: הרי גם האמנים הם חלק מאותם עצמאיים.

אלכס קושניר: נכון, הם חלק מאותם עצמאיים, אין ספק, אז לכן אנחנו נפעל בשבוע הראשון של הכנס לאשר את זה בקריאה ראשונה, ואז נביא את זה לוועדה, אני מקווה שנאשר את זה כאן מהר, נחזיר לשנייה שלישית ונאפשר את התשלום.

שלמה קרעי: זה לקח יותר מידי זמן.

אלכס קושניר: פנייה מספר 6 עד 7 של משרד התרבות והספורט.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה אנחנו עוברים לפנייה הבאה של משרד התרבות והספורט, פניית עודפים 19-003.

יואב הכט: פניית עודפים 19-003 נועדה לתקצוב העודפים משנת 2021 והעברתם לרשות המשרד בשנת 2022.

יואב הכט: סך הכל מדובר בכ-376 מיליון שקלים, המתחלקים באופן הבא: 73.5 מיליון עבור משרד המדע.

יואב הכט: 39 מיליון עבור תוכנית התפעול 19-41-02.

יואב הכט: 7.3 מיליון עבור מרכז ההסברה.

יואב הכט: 9.2 מיליון עבור רשות העתיקות.

יואב הכט: 191.5 מיליון עבור מינהל התרבות.

יואב הכט: 37 מיליון עבור מינהל הספורט.

יואב הכט: 19 מיליון עבור תוכנית מתקני הספורט.

שלמה קרעי: מה זה אומר "מינהל"?

שלמה קרעי: כל הכסף הזה הולך לאדמיניסטרציה?

יואב הכט: לא, מינהל הספורט הוא הגוף במשרד התרבות והספורט שאחראי לכל המדיניות של הספורט.

יואב הכט: למעשה, זה בכלל לא אדמיניסטרציה, אדמיניסטרציה מתנהלת בתחום התפעול והשכר, אלה תוכניות אחרות בתקציב של המשרד.

אלכס קושניר: מדובר בפניית עודפים, זה בעצם התחייבויות שנוצרו בשנת 2021 וכרגע אנחנו משחררים את הכסף.

ינון אזולאי: אוקיי, רק שאלה - - -

שלמה קרעי: לא, עזוב את העודפים, אבל אני שואל, יש פה מינהל ומסבירים כאן בתוכנית שהמינהל אחראי לכך והמינהל אחראי לכך, הכסף עצמו הולך לפרויקטים ממש?

עפרי לוין: כן.

שלמה קרעי: הוא הולך לפרויקטים, לא למימון של המינהל?

עפרי לוין: כן, לפרויקטים.

אלכס קושניר: כן, ינון.

ינון אזולאי: לגבי התוכנית של 19-40-01 איפה הפעילויות האלה של החינוך הבלתי פורמלי מתקיימות?

ינון אזולאי: כלומר, כתוב פה פריפריה חברתית וגיאוגרפית זה פה?

ינון אזולאי: לא, סליחה, זה לא כתוב לי פה, השאלה היא האם אתם בוחרים את זה במקומות האלה או שאתם בוחרים את זה בצורה אחרת?

משה איצקוביץ: משה איצקוביץ, משרד המדע והטכנולוגיה.

משה איצקוביץ: כן, זה עם עדיפות לפריפריה.

משה איצקוביץ: הפעילות מתקיימת בכל הארץ, בדגש על הפריפריה.

ינון אזולאי: וזה מתקיים בכלל המגזרים?

משה איצקוביץ: כן, בכלל המגזרים.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים לקבל לוועדה רשימה כדי לדעת איפה, באיזה ערים זה מתקיים, וגם באיזה מקומות זה מתקיים, בסדר?

אלכס קושניר: לגבי תוכנית 19-40-01?

ינון אזולאי: הראשונה, כן.

אלכס קושניר: אוקיי.

ינון אזולאי: עכשיו שנייה, לגבי תוכנית 03-41-03 בסיבות המרכזיות, כלומר זה אמור לטפל בכל הנושא של טקסים ואני מבין שזה גם של יום העצמאות, מה שמסייעים לרשויות?

יואב הכט: לא, מרכז ההסברה.

משה איצקוביץ: מדובר באירועים לאומיים, לא באירועים רשותיים.

ינון אזולאי: אוקיי, אבל אולי זה המקום לשאול כי זה עלה לאחרונה, אז אני אשאל גם על זה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש בעיה גדולה עם כל מופעי הזיקוקים בערים, ואתם משרד התרבות מסייע - - -

נעמה לזימי: אבל הם ביטלו את הזיקוקים, שר התרבות אמר שהוא מבטל את זה בגלל פוסט טראומה, בצדק.

ינון אזולאי: כי אתמול היה ריאיון או שלשום, וזה עדיין לא בוטל.

ינון אזולאי: אז לשאלה שלי, אני מבקש אמירה שלכם לגבי האם אתם מסייעים ומשתתפים בנושא של הזיקוקים, כי זה מפריע לאותם אנשים הסובלים מפוסט טראומה.

נעמה לזימי: נכון, וגם מתמודדי נפש ופוסט טראומה.

ינון אזולאי: אז חשוב לדעת, אם אתם יודעים על דבר כזה, האם אתם לא מסייעים ומתנים את התקצוב בכך שהרשויות לא יעשו זיקוקים.

ינון אזולאי: וגם בכלל כל הסיפור של הזמרים שלוקחים הון בתקופות האלה.

עפרי לוין: המשרד לא תומך באירועי יום העצמאות ברשויות.

ינון אזולאי: הוא לא תומך?

עפרי לוין: הוא לא תומך באירועי יום העצמאות ברשויות המקומיות.

עפרי לוין: לגבי מה שחה"כ אמרה, באמת שר התרבות והספורט ומרכז ההסברה החליטו שלא יהיו זיקוקים בטקס יום העצמאות.

ינון אזולאי: שלא יהיו.

משה איצקוביץ: בכל אופן, התקציב בתוכנית הזאת, התקציב של מרכז ההסברה, זה תקציב שמבצעים איתו את הטקסים הממלכתיים, הוא לא קשור לאירועים ברשויות ובמועצות.

נעמה לזימי: זאת אומרת, זיקוקים ברשויות זה סוברני לכל רשות?

משה איצקוביץ: כן.

נעמה לזימי: אז אם אפשר רק לשים הערה, ברור שעכשיו זה מאוחר, אבל אם אפשר רק לשים הערה שצריך למצוא חלופות לסיוע לרשויות לעבור לאור קולי.

נעמה לזימי: יש היום חלופות מדהימות לזיקוקים.

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על אקולוגי, זה מזהם, זה מזעזע, זה פוגע בכלבים, זה פוגע במתמודדי נפש, זה פוגע בפוסט טראומתיים, זה משהו שצריך כבר לטפל בו ויש חלופות מדהימות, בכל העולם עושים.

אלכס קושניר: נכון.

ינון אזולאי: אגב, בתוכנית אחרי זה, כתבתם פה פגיעה שנוצרה במהלך המגיפה גם ברשות לגבי גנים לאומיים ואתרי מורשת.

ינון אזולאי: איזה פגיעה הייתה בתקופה הזאת?

עפרי לוין: ברשות העתיקות.

עפרי לוין: העודפים שנוצרו פה בעצם זה תוכנית שהיא מתוך קופסת הקורונה שאושרה לרשות העתיקות, בעצם כחלק מהחלטה כללית שהחליטו בתקופת הקורונה.

עפרי לוין: מדובר בפרויקט לבניית בית הרשות, קריית הארכיאולוגיה הלאומית.

עפרי לוין: זה להמשיך את הפרויקט שבעצם התחיל בבנייה - - -

ינון אזולאי: לא, אבל כתוב פה שהעודפים בתוכנית הוצאו בגין הפרויקט הזה, וכל זה מדובר על בתי מורשת שנפגעו בהגבלות שהוטלו.

עפרי לוין: הנושא הזה של בית הרשות תוקצב במסגרת התמיכה הממשלתית לגנים לאומיים ואתרי מורשת בקורונה, בעצם.

ינון אזולאי: הבנתי, והתוכנית האחרונה, 43-04, כשאנחנו מדברים פה על מתקני הספורט, אתם מתכוונים למתקני הספורט שנמצאים היום ברחובות?

עפרי לוין: נכון, אנחנו מדברים על שדרוג מגרשים, מגרשי כדורגל, תאורה במגרשי הכדורגל.

ינון אזולאי: אה, לא מתקני ספורט שנמצאים ברחוב?

עפרי לוין: לא.

ינון אזולאי: אוקיי, והמשרד גם אחראי על התחזוקה שלהם או רק לתקצב אותם?

עפרי לוין: אנחנו מתקצבים אותם, והרשות המקומית מתחייבת לתחזק את המתקן שאנחנו תומכים בו בעצם.

נירה שפק: אני רוצה לומר משהו.

אלכס קושניר: כן, נירה.

נירה שפק: אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת לומר משהו.

נירה שפק: אתמול הייתי בבית ג'ן, בית ג'ן הוא יישוב דרוזי, שכמות המשרתים בו בכל מה שנקרא זרועות הביטחון היא מאוד גבוהה.

נירה שפק: לצערנו, גם היחס באוכלוסייה בין כמות האנשים לבין אלה שנפגעו או נעשו חללי צה"ל או חללי כוחות הביטחון והפצועים, הוא באחוז גבוה.

נירה שפק: אחד הדברים שהעלו שם זה הנושא שאין להם מגרש ספורט, והילדים רצים סביב בריכת ניקוז ביוב.

נירה שפק: אני ישנתי עם זה בלילה, ושמחתי לקום בבוקר שבו יש פרסום של שר האוצר והשר חילי טרופר, שבאים ומציגים שלושה מיליארד.

נירה שפק: סוף סוף נעשה מיפוי, שקראתי בו על פריפריה מרכז, קראתי בו על מגזרים, ויש שלושה מיליארד שהוקצו לתוכנית רב שנתית לדבר הזה, כולל שיקום בריכות, כולל מגרשים, כולל הכל, וזאת בדיוק האמירה.

נירה שפק: אני רוצה לצטט מהדברים שאמר שר האוצר, כי אותי זה באמת מאוד ריגש.

נירה שפק: הוא אמר שהתוכנית הזאת עוסקת לא רק בספורט המקודם והלוביסטי, אלא גם בספורט העממי.

נירה שפק: הוא מתייחס גם לנושא המגדר, צמצום פערים בין אוכלוסיות.

נירה שפק: הייתה כאן הרבה מחשבה, ואני רוצה באמת לשני השרים להגיד תודה רבה, כי אחד הדברים של ספורט זה ספורט למוביליות, לערכים, ולא רק לומדים לנצח או להגיע לתוצאה או טורנירים, אלא ממש להרגיל את האנשים לשיטת דיבור, ליצירת קבוצה, לקבלת האחר, ואני חושבת שזאת בשורה, ומה שאתם מבקשים היום כנראה נכנס גם לתוך הדבר הזה, ואני מברכת את העשייה הזאת.

נירה שפק: תודה.

אלכס קושניר: ולכן, אני מבקש להצביע על פניית העודפים של משרד התרבות והספורט, פנייה מספר 19-003, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה אנחנו עוברים לפניית עודפים של משרד השיכון, 29-001.

עשהאל צור: צוהריים טובים, עשהאל צור, אגף תקציבים משרד האוצר, סעיף 29 – שיכון.

עשהאל צור: הפנייה נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2021 לשנת 2022.

עשהאל צור: הפנייה מעבירה סך של 52,340 אלפי שקלים, בחלוקה הבאה: תוכנית מספר 29-01-01: 305 אלפי שקלים.

עשהאל צור: תוכנית מספר 29-01-02: 52,035 אלפי שקלים.

מוסי רז: זה הרי תקנים, אז למה להעביר?

עשהאל צור: עוד פעם, סליחה.

מוסי רז: למה להעביר לתוכנית 29-01-02?

מוסי רז: הרי מדובר בתקנים, אז צריך להבהיר.

יוסי שבת: יוסי שבת, מנהל אגף תקציבים במשרד הבינוי והשיכון.

יוסי שבת: התוכנית מספר 29-01-02 זאת תוכנית עיקול, והתוכנית הראשונה 29-01-01 זאת תוכנית שכר.

יוסי שבת: בתוכנית שכר יש יתרות בהזמנות שחוצות שנה לטובת יועצים, חלק הם כוח אדם במיקור חוץ, והחלק של הטיפול זה בעצם כל הפעילות השוטפת של המשרד, אבטחה, ניקיון, יש לנו פעילות של שיווק.

מוסי רז: לא, אבל אבטחה במזרח ירושלים, הרי זה תוקצב מראש, למה זה צריך עוד?

אלכס קושניר: לא, זה לא עוד.

מוסי רז: מה טיפול בזה?

מוסי רז: זה משכורת - - -

אלכס קושניר: לא, אבל רגע מוסי, זה עודף תקציבי, זה כסף שחויב ולא שולם, מעבירים את זה פשוט.

נירה שפק: מעבירים בין שנים.

מוסי רז: אני מבין, אבל למה להעביר?

מוסי רז: כבר יש לשנה הזאת מספיק.

אלכס קושניר: לא, אבל אלה התחייבויות של השנה הקודמת, אלה עודפים לא העברה תקציבית.

יוסי שבת: התשלום של נובמבר ודצמבר שולם בעצם מתקציב השנה הזו, ומכאן אנחנו מקבלים את ההחזר כנגד זה.

ינון אזולאי: רק לגבי מה שדיברת על שכר, אתה אומר שהם יועצים חיצוניים?

ינון אזולאי: זה לא של המשרד?

ינון אזולאי: כי במשרד אנחנו יודעים מה מאוזן, כי אנחנו לא רואים את זה בשאר המשרדים למשל.

עשהאל צור: לא, הפוך, היועצים החיצוניים נמצאים בתוכנית 01-02.

עשהאל צור: 01-01 זה לא יועצים, זה שכר עובדים.

ינון אזולאי: אז למה אנחנו לא רואים את זה בכל המשרדים?

עשהאל צור: לא, יש רכיב קטן גם פה בדרך כלל, יש רכיב קטן על דצמבר ששולם בינואר.

ינון אזולאי: בכל המשרדים זה ככה?

ינון אזולאי: כי אנחנו לא רואים את הפנייה הזאת מכל המשרדים.

יוסי שבת: זה מאוד חריג, אבל זה מקרה שכנראה לקחו יועץ ספציפי במקום כוח אדם, משהו כזה, וזו הייתרה שלו, ואנחנו גם לא נשאיר את זה כך.

ינון אזולאי: אז זה כן יועץ חוץ?

יוסי שבת: יועץ חוץ, כן.

ינון אזולאי: זה לא, אתה אמרת שזה - - -

עשהאל צור: חשבתי שלא, טעות שלי.

יוסי שבת: בדרך כלל זה צריך להיות באמת מהשכר.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: עכשיו מבחינת העודפים שנוצרו מהתקשרויות של המשרד עבור תמיכה בפעילות הסיוע והבנייה, זה בעצם תוכניות בנייה שיצאו?

ינון אזולאי: אתם מתכוונים להגרלות שיצאו?

יוסי שבת: בחלק של ההגרלות יש חברה שהיא בעצם חברה יועצת שמנסה לקדם היתרי בנייה, ולכן זה מאוד חשוב לנו לקדם את ההתקשרות איתם.

יוסי שבת: היום הכל אצלנו תקוע כבר חודש - - -

ינון אזולאי: למה?

יוסי שבת: כי הפנייה הזו לא עברה, אז בעצם, מבחינת החשבות, אני תקציבים ויש חשב, והחשב אומר שאם אנחנו לא מביאים את המסגרות התקציביות להשלים את המכסות של התקציב, הוא עוצר לנו את כל ההתקשרויות.

יוסי שבת: זה אומר, היתרי בנייה, חברה שמסייעת לבדוק למה יש חסמים בהיתרי בנייה, יועצים שמסייעים במבחנים לרישום קבלנים, בקרות על רישיונות ותלונות של אזרחים, יועצים רפואיים לסיוע בשכר דירה, כל הדברים האלה מתעכבים.

יוסי שבת: אנחנו עושים אותם במשורה חודש אחרי חודש, אנחנו מחכים לראות שבעצם יעברו פה העודפים.

ינון אזולאי: יש יועצים רפואיים בשביל הסיוע בשכר דירה?

יוסי שבת: שבודקים נגיד אם אדם אומר שהמצב הרפואי שלו התדרדר וכולי, אז זה בעצם עובר לייעוץ - - -

ינון אזולאי: אתם לא סומכים על הביטוח הלאומי, למשל?

ינון אזולאי: למה אנחנו צריכים להחזיק גם אצלכם וגם אם נגיד הוא קיבל נכות מהביטוח הלאומי?

יוסי שבת: יש בקרות.

ינון אזולאי: לא, אבל אם הוא קיבל מהביטוח הלאומי, למה צריך להעביר אותו שבעה מדורי גהינום?

ינון אזולאי: קיבל הביטוח הלאומי וקבע שהאדם הזה הוא אדם נכה, אני מעביר אותו עוד ועדה אצלכם?

יוסי שבת: יש ועדת חריגים, ואז זה - - -

ינון אזולאי: אבל למה?

ינון אזולאי: למה אני צריך גם אצל הביטוח הלאומי וגם אצלכם?

ינון אזולאי: אין בעיה, נבטל את הביטוח הלאומי ונשים אותו - - -

יוסי שבת: אם הוא לא יעמוד בכלל המקורי ואז הוא יגיד שהוא רוצה ועדת חריגים, ואז אנחנו נגיד שאנחנו לא ממש יודעים, וניתן את זה ליועץ מומחה בתחום שלו, כדי שהוא יבחן ויגיד - - -

ינון אזולאי: לא, אבל השאלה שלי היא אם אדם מגיע אליכם וביטוח לאומי אומר - - -

עשהאל צור: לא, ינון, מי שעומד בכללים - - -

ינון אזולאי: לא, אבל מי שעומד בכללים אתם לא בוחנים אותו?

אלכס קושניר: לא, ינון, זה רק לעניין החריגים.

ינון אזולאי: רק לעניין החריגים, בסדר.

אלכס קושניר: בסדר, אוקיי.

אלכס קושניר: פנייה מספר 29-001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפניה אושרה הפנייה של משרד השיכון, 42-001 מענק בינוי ושיכון.

עשהאל צור: שוב עשהאל צור, אגף תקציבים.

עשהאל צור: סעיף 42, מענקי בינוי ושיכון.

עשהאל צור: הפנייה נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2021 לשנת 2022.

עשהאל צור: הפנייה מעבירה סך של 111,173 אלפי שקלים, בחלוקה הבאה: תוכנית מספר 42-01-01: 3,521 אלפי שקלים.

עשהאל צור: תוכנית מספר 42-01-03: 750 אלפי שקלים.

עשהאל צור: תוכנית מספר 42-02-01: 96,743 אלפי שקלים.

עשהאל צור: תוכנית מספר 42-03-01: 10,159 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: שאלות?

ינון אזולאי: כן, תגיד לי בבקשה, בתוכנית הראשונה, 01-01, תן לי את ההסבר, מה זה מול הבנקים, הסבסוד של הבנקים?

ינון אזולאי: זה מחיר למשתכן שאז אנחנו נותנים אפשרות לקבל עד 90 אחוזים מעלות הדירה?

עשהאל צור: אני אסביר.

עשהאל צור: מה שאתה דיברת עליו, נמצא בתוכנית האחרונה, התשלום שהמשרד משלם לבנקים עבור זה שהבנקים מנהלים את זה.

עשהאל צור: הרי כשאני הולך במחיר למשתכן אני מקבל את זה מהבנק, הבנק מקבל עמלה מסוימת על זה שהוא עושה את - - -

ינון אזולאי: למה?

עשהאל צור: כי משרד השיכון לא מעביר בצורה ישירה את הכסף, הוא מעביר לבנק ואתה מקבל מהבנק את זה.

ינון אזולאי: אין בעיה, ואתם מעבירים לו עבור הניהול הזה, נכון?

עשהאל צור: נכון.

ינון אזולאי: עכשיו למה אני צריך להעביר לבנק עבור הניהול הזה?

ינון אזולאי: הרי הוא מקבל ריביות, הוא מקבל את כל הרווח שלו, למה אני צריך לשלם עוד?

ינון אזולאי: תעשו מכרז - - -

עשהאל צור: על זה הוא לא מקבל ריביות, הוא רק צינור להעברת הכסף בתחום המענקים.

ינון אזולאי: אני רוצה להבין, כלומר אם יש מענק, הוא לא מקבל על זה מלבד - - כלומר הוא לא חייב לעשות אצלו את ההלוואה, את המשכנתא?

עשהאל צור: אני לא יודע, אולי יוסי יודע אם הוא חייב לקחת מהם את המשכנתא.

יוסי שבת: אז אני רק אסביר.

יוסי שבת: אם אני כזכאי הולך נגיד לקחת הלוואה מבנק, בסוף אנחנו כמשרד הבינוי והשיכון משלמים לאותם בנקים.

יוסי שבת: הם מביאים לנו בעצם את הפניות של האנשים שפנו אליהם, אנחנו נותנים להם חלק את אותם מענקי מחיר למשתכן, וחלק את הסבסוד והמרווחים כי יש בסופו של דבר גם זכאים לאשראי.

יוסי שבת: כלומר, בא אדם והוא חסר דירה, הוא זכאי שמשרד הבינוי והשיכון יקבל גם הלוואה מהבנק.

יוסי שבת: אנחנו בעצם נותנים לבנק גם איזושהי עמלה, וגם איזשהו מרווח בסבסוד ריבית.

שלמה קרעי: סליחה ינון, ואתם מודעים לזה שכשאדם לוקח את החלק של הזכאות, שאנחנו, המדינה, מסבסדת לבנקים, הבנקים משקללים את ההטבה וגובים ריבית יותר גבוהה בשאר הסל?

יוסי שבת: לא, הם לא גובים ריבית יותר גבוהה.

שלמה קרעי: בוודאי שכן, בוודאי שכן, היו דיונים רבים על זה בוועדת הכלכלה, וכולם יודעים שעושים את זה הבנקים.

עשהאל צור: היה דיון בוועדת הכלכלה, ואני חושב שנציגי החשב הכללי אמרו שהם יבדקו את הנושא.

שלמה קרעי: אמרו שיבדקו ולא חזרו.

שלמה קרעי: אנחנו, אגב, הגשנו הצעת חוק שיהיה אפשר לקחת את הלוואת הזכאות, אני ומיכאל ביטון יו"ר הוועדה, בכל בנק ולאו דווקא בבנק שבו לוקחים את המשכנתא, כי היום אתם מבזבזים מאות מיליונים בשנה לחינם.

שלמה קרעי: תנסה, תשלח מישהו לבנק, תלך אתה בעצמך, תבקש הצעה למשכנתא בלי הלוואת זכאות, ואז תגיד שאתה רוצה לקחת 200,000 בזכאות, יגידו לך לא, כי אז הריביות משתנות, זה מה שהבנקים עושים.

ינון אזולאי: ואתם עוד משלמים להם על זה שהם עושים כביכול טובה.

ינון אזולאי: אני אומר לכם, לבנקים, תעשו מכרז איזה בנק יכול לתת - - -

נירה שפק: קרעי, אתה צודק בזה, כשאני עשיתי את זה עם הבנק שלי לקחנו יועצת משכנתאות כי זה בדיוק מה שקרה.

שלמה קרעי: בדיוק.

נירה שפק: זה בדיוק מה שקרה.

ינון אזולאי: אני אומר לכם שאם תעשו מכרז בין הבנקים, איזה בנק מוכן לתת את המענק, ורק מענק, אפילו לא צריך לקחת הלוואה, רק מענה והוא לא לוקח עמלה, כל הבנקים ירוצו ואפילו יהיו מוכנים לשלם למדינה על זה, כי הבנקים, קודם כל מגלגלים כסף, זה אחד, והדבר השני הוא שכשהבנקים מקבלים את זה, הם בסופו של דבר גם תופסים את הלקוח.

ינון אזולאי: אז אני אומר לכם, אסור לשלם לבנקים שקל על השירות הזה, כי אתם נותנים להם שירות ולא הם נותנים לאזרח שירות.

עשהאל צור: אז נושא ההתקשרות עם הבנקים נמצא אצל החשב הכללי, ואני מבין שהם צריכים להעביר תשובה בנושא.

עשהאל צור: אני אפנה אליהם גם.

ינון אזולאי: אנחנו מבקשים גם בנושא הזה, באמת, אני לא מבין את ההיגיון שצריך לתת לבנקים עמלה על זה.

ינון אזולאי: אני לא מבין, תעשו את זה בחינם ושהם ישלמו לכם, ותאמין לי אתה תראה את כל הבנקים רצים אחרי משרד האוצר לשלם לו על זה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שבנק שנותן הטבה ממה שאתם נותנים, הוא לא משלם על זה כסף, שקל, הוא עוד מרוויח על הלקוח בסופו של דבר.

ינון אזולאי: בשורה התחתונה הוא נותן לו הלוואה, מרוויח על הלקוח, למה לשלם לו על זה?

ינון אזולאי: על שירות?

ינון אזולאי: עזוב, זה לא שירות, הוא ירדוף אחריי כדי שאני אקח את השירות הזה.

אלכס קושניר: טוב, תודה רבה.

אלכס קושניר: פנייה מספר 42-001 - - -

שלמה קרעי: מה תודה רבה?

שלמה קרעי: לא הקשבת לכל מה שאמרנו?

אלכס קושניר: הקשבתי, אמרת לי שזה מנוהל בוועדת כלכלה, אז בסדר.

אלכס קושניר: אתה רוצה להעביר את זה לוועדת כספים, אין בעיה, אני יכול לקיים על זה גם דיון, אבל חבל לקיים שני דיונים.

שלמה קרעי: קודם כל, אם תקיים גם אתה דיון, הלחץ יהיה הרבה יותר לחץ.

אלכס קושניר: אין בעיה, בוא נדבר על זה אחרי הפגרה, אבל אני חושב שמיכאל ואתה עושים עבודה טובה שם, אין צורך בכפל מס במקרה הזה.

ינון אזולאי: אז אני מבקש גם פה, כי אני לא שם.

אלכס קושניר: אני אבקש משלמה להוציא הזמנה מיוחדת לדיון כזה עבור ינון, בסדר?

אלכס קושניר: טוב, פנייה 42-001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה

שלמה קרעי: אתה מאוד אינטנסיבי, תמיד יש דיונים כאן וינון לא יכול להפקיר את הוועדה אפילו לרגע.

אלכס קושניר: אז אנחנו נתאם מתי אנחנו נרצה שהוא יפקיר את הוועדה, בסדר?

ינון אזולאי: לא מתי שתרצה, אנחנו נתקזז בינינו.

אלכס קושניר: אוקיי, משרד המשפטים, 08-002.

אביה פרון: צוהריים טובים, אביה מאגף תקציבים.

אביה פרון: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת 2021 לשנת 2022 לפי סעיף 08 משרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט ורשות האכיפה והגבייה, בסך של 575,682,000 שקלים.

אביה פרון: מתוך הסכום: 15,843,000 הם מתוך המסגרת התקציבית המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה.

אביה פרון: מדובר בסוף במשרד שיש בו המון גופי מטה, עם התקשרויות רבות חוצות גופים ושנים, עם כל מיני מכרזי רכש, והתקשרויות גם של שיפוץ ובינוי שהם פרויקטים שנפרסים על פני שנים ארוכות.

אביה פרון: לכן, משם בעצם נוצרים העודפים באופן כללי.

אביה פרון: עודפי הקורונה הם מתוך התקציב שיועד להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה, בנושאים של תשתיות לקיום דיונים עם היוועדות חזותית, אסטרטגיית דאטה, הקמת מאגר זיקה לאומית חינמי, וחקיקה דיגיטלית, שאלה מתוך החלטת ממשלה מספר 326 שהייתה.

אביה פרון: אני אגיד את הדברים לפי התוכניות: בתוכנית 08-51-01 של מטה המשרד: כ-191 מיליוני שקלים עוברים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-02 הייעוץ המשפטי לממשלה: כ-19 מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-03 פרקליטות המדינה: כ-60 מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-04 הסנגוריה הציבורית: כ-29 מיליוני שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-05 הסיוע המשפטי: כשמונה מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-09 מינהלת היחידות המקצועיות: כ-11 מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-10 רישום והסדר מקרקעין: כ-16 מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-51-12 האפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים הרשמי: כ-15 מיליון שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-54-02 הוצאות תפעול של מערכת בתי המשפט: כ-136 מיליוני שקלים.

אביה פרון: בתוכנית 08-55-01 מערכת ההוצאה לפועל במרכז לגביית קנסות: כ-71 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: אפשר שאלות?

אלכס קושניר: כן, כמובן.

ינון אזולאי: בתוכנית 101, סתם אני אומר לך, באמת, נייר צילום?

ינון אזולאי: אם חסר לכם נייר צילום יש לי בחדר הרבה ניירות צילום, סתם שתדעו.

אביה פרון: שירותי משרד?

אביה פרון: אפשר להסביר, אבל באופן כללי, אם התקשרות נעשית בסוף שנה אז זה עובר לשנה הבאה, זה לא - - -

ינון אזולאי: טוב, אז בוא נשאל ככה, יש בתוכנית 103 פרקליטות המדינה לגבי תיאור התוכנית, שבתוכנית קיים תקציב עבור מחלקה לחקירות שוטרים וליחידה לתביעה יזומה בפרקליטות.

ינון אזולאי: כמה כסף זה סך הכל?

אברהם שלם: אברהם שלם, מאגף תקציבים במשרד המשפטים.

אברהם שלם: הכוונה היא למח"ש או לתביעה היזומה?

ינון אזולאי: למח"ש כמה יש, וכמה יש בתוך זה עבור החקירות היזומות שלכם.

אברהם שלם: לא, זה שתי יחידות שונות.

אברהם שלם: מח"ש זה יחידה אחת והתביעות היזומות זה משהו אחר.

ינון אזולאי: אני יודע, אבל בפנייה פה יש לך על היזום.

אברהם שלם: אוקיי, אז בתביעה היזומה יש לנו כ-30 מיליון שקלים של עודפים, מתוכם אנחנו אמורים לקבל 75 אחוזים.

ינון אזולאי: סך הכל כמה ביזומה?

אברהם שלם: כ-30 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: לא, זה בעודפים.

אברהם שלם: כן, בעודפים.

ינון אזולאי: אני מדבר על - - -

אברהם שלם: אה, כמה סך הכל התקציב של היחידה?

ינון אזולאי: כן.

אברהם שלם: כ-60 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אז לא השתמשתם ב-50 אחוזים או מה?

אברהם שלם: הבעיה בתוכנית הזאת, היא שהתביעה נמשכת על פני הרבה שנים.

אברהם שלם: זאת אומרת, אנחנו פותחים תיקים ולפעמים התיקים מתמשכים לאורך שלוש וארבע שנים, אנחנו צריכים לשמור כסף בצד, זו הוראה של חשבות במשרד, אנחנו צריכים לשמור את שכר הטרחה בצד.

ינון אזולאי: שלוש וארבע שנים עבור פתיחה יזומה, כשאתה בא לחקור שוטר?

אברהם שלם: לא, לא.

נירה שפק: לא, הוא לא מדבר על זה, ינון.

ינון אזולאי: אז על מה אתה מדבר?

אברהם שלם: סליחה, יש שתי יחידות שונות - - -

ינון אזולאי: יש יחידה של המח"ש ויש את היחידה של תביעה יזומה בפרקליטות, אז תסביר לי.

אברהם שלם: שתי המחלקות נמצאות בפרקליטות.

אברהם שלם: בפרקליטות יש את פרקליטות המדינה, יש את מח"ש, ויש עוד יחידה בתוך הפרקליטות שהיא תביעה יזומה, שבה המדינה תובעת באופן יזום אנשים.

אברהם שלם: זאת אומרת, בניגוד לפרקליטות שבדרך כלל היא מייצגת את המדינה כנגד אנשים שעשו איזושהי פעולה, זאת אומרת שהיא מגיעה אחרי חקירת משטרה וכולי, פה יש תביעה יזומה, למשל, מפעלי ים המלח.

ינון אזולאי: אוקיי, כי כתבתם את זה בלי פסיק פה, באותה פסקה כתבתם גם את זה וגם את זה, אוקיי בסדר.

ינון אזולאי: וכמה אתה אומר שיש לך בסך הכל במח"ש?

אברהם שלם: במח"ש אני יכול לבדוק, אבל לא מדובר על הרבה מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: אוקיי, אחר כך יש בתוכנית 104 את הסיפור של הסנגוריה הציבורית.

ינון אזולאי: כמה העלות של עורך דין בסנגוריה הציבורית מהחוץ?

ינון אזולאי: כי הרי יש לכם עובדים שעובדים אצלכם במשרד, ויש במיקור חוץ.

ינון אזולאי: כנראה שאין מספיק עורכי דין בסנגוריה הציבורית אז אתם לוקחים מיקור חוץ.

אברהם שלם: כן, אז שכר הטרחה של עורכי הדין במיקור חוץ הוא מעוגן בתקנות, כשבעצם התשלום של שכר הטרחה של עורך הדין נקבע על פי הפעילות שהוא עושה בתיק, כמות הפעולות שהוא עושה והפעילות שהוא עושה, אם זה ייצוג בבית המעצר או אם זה פגישה בבית המעצר, באיזה שעות זה מבוצע, אם זה בלילה אם זה ביום, שכר הטרחה מאוד משתנה.

ינון אזולאי: שהוא פער עצום בין אותו אחד שאתם מכניסים אותו כעובד לבין האחר שהוא מיקור חוץ.

אברהם שלם: אין אפשרות להשוות בין - - -

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שאין אפשרות, אבל יכול להיות שאם הייתם מחזיקים יותר בסנגוריה, אגב זו אמירה לכלל המשרדים, הייתם צריכים פחות את המיקור חוץ, וזה היה חוסך.

ינון אזולאי: כמובן שהוא לא יסכים לעבוד בשכר כזה, אבל יכול להיות שהיינו משווים את השכר.

נירה שפק: ינון, זה משהו ששווה לבדוק עם הממ"מ, כי יש את המיקור הזה בכל מקום, גם במשרד העבודה.

אברהם שלם: העבודה הזאת נעשתה בעבר, יש חישובים שמצדיקים את העבודה גם במיקור חוץ וגם בסנגוריה.

אברהם שלם: התמהיל פחות או יותר נקבע על פי הצורך.

ינון אזולאי: כמה סך הכל בסנגוריה הציבורית התקציב של מיקור חוץ?

אברהם שלם: כ-180 מיליוני שקלים.

ינון אזולאי: לעומת הסנגוריה הציבורית, שכמה התקציב שלה?

אברהם שלם: סך הכל?

ינון אזולאי: רק של המחלקה הזאת של הסנגוריה הציבורית.

אברהם שלם: צריך לבדוק, אני חושב שבסביבות ה-250 מיליון שקלים סך הכל.

ינון אזולאי: 250 מיליון מול 180 מיליון.

ינון אזולאי: אתה מבין שאתה משלם בסך הכל בפער של 70 מיליון אתה משלם למיקור חוץ, אתה מגיע למעלה מ-70 אחוזים שאתה משלם למיקור חוץ?

אברהם שלם: בוודאי, כי בעצם הסנגוריה הציבורית היא בעיקרה גוף מטה שמפעיל את עורכי הדין במיקור חוץ, וגם כמובן שיש את עורכי הדין של הסנגוריה, שעובדים בתוך הסנגוריה, אבל הרוב כיום הוא במיקור חוץ.

ינון אזולאי: טוב, בסדר אדוני.

אלכס קושניר: תודה רבה.

נירה שפק: אלכס, אני חושבת שאנחנו פשוט צריכים לעשות דיון נפרד, כי מדובר בסכומים מטורפים במצטבר של משרדי הממשלה, בכל הנושא של ייעוץ משפטי או במיקור חוץ.

נירה שפק: אנחנו רואים את זה בייצוג עובדים, בייצוג ברווחה, אנחנו רואים את זה בכל מקום.

אלכס קושניר: את רואה את זה לחיוב או לשלילה?

נירה שפק: אני לא יודעת להגיד, אני אומרת ששווה לעשות בדיקה.

אלכס קושניר: יכול להיות שכן, אני רק יכול להגיד שמניסיוני כמנכ"ל, הרבה פעמים מיקור חוץ הוא מאוד יעיל בתהליכים שרוצים לקדם.

ינון אזולאי: אגב, היוועדות חזותית ממשיכה עדיין גם לאחר הקורונה?

מיכאל שפירא: כן, מיכאל שפירא, אני סמנכ"ל תכנון אסטרטגיה ותקציבים בהנהלת בתי המשפט.

מיכאל שפירא: לגבי היוועדות חזותית, פרסנו לאורך הקורונה מאות מערכות בבתי המשפט - - -

ינון אזולאי: בעלות של?

מיכאל שפירא: אני צריך לבדוק, אני יכול להגיד לך.

מיכאל שפירא: עשינו את זה מהר מאוד, המערכות האלה הן מערכות ניידות.

מיכאל שפירא: כרגע זה עבר גם בחקיקה שיש אפשרות לעשות VC בחלק מההליכים.

ינון אזולאי: וזה אמור להמשיך אבל בטח בצמצום, לא?

מיכאל שפירא: כן, בחלק מההליכים, לא באותה מתכונת של הקורונה.

מיכאל שפירא: בקורונה בעצם כל ההליכים של המעצרים - - -

אלכס קושניר: כמו בוועדת כספים, בקורונה יש זום ואחרי הקורונה אין זום.

ינון אזולאי: זה לא בדיוק שאחרי הקורונה אין זום, אבל בסדר.

אלכס קושניר: כן, רק בנסיבות מיוחדות, כפי שהוא אמר, זה אותו דבר.

אלכס קושניר: פנייה מספר 08-002 משרד המשפטים, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה אנחנו עוברים למשרד הפנים, פנייה 06-002.

ינון אזולאי: אני מבין שמי שמגיע ראשון יוצא אחרון?

אלכס קושניר: למה?

ינון אזולאי: הרווחה.

אלכס קושניר: בסדר, אנחנו בדרך לשם.

אלכס קושניר: כן, בבקשה.

טל ישראלי: צוהריים טובים, טל ישראלי, אגף תקציבים.

טל ישראלי: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 82 מיליון שקלים בהוצאה, לתוכניות התקציביות הבאות: תוכנית 02-20-01 מטה ופעולות המשרד: 34 מיליון שקלים.

טל ישראלי: עיקר העודפים נוצרו כתוצאה מהתקשרויות ארוכות טווח וחוזים חוצי שנה לתפעול המשרד ומערכות המחשוב.

טל ישראלי: תוכנית 06-21-01 בחירות מוניציפליות והבחירות הכלליות: 11.3 מיליון שקלים.

טל ישראלי: בתוכנית זו נוצרו עודפים מחויבים בשל הוצאות הבחירות המיוחדות שהתקיימו במספר רשויות מקומיות, והעיכובים בהגשת אסמכתאות בגינן על ידי הרשויות המקומיות, וגם נוצרו עודפים מחויבים בגין הוצאות הפיתוח של מערכת 'ברק' לניהול הבחירות ברשויות המקומיות אשר משולמות בגין עמידה באבני דרך בפיתוח והטעמת מערכת על פני מספר שנים.

טל ישראלי: תוכנית 06-22-01 שירותי דת שותפים לעדות לא יהודיות: 520 אלפי שקלים.

טל ישראלי: הוצאות תפעול האגף לעדות לא יהודיות כוללות התקשרויות חוצות שנה, שבגינן נותרו עודפים מחויבים.

טל ישראלי: תוכנית 06-22-02 פיתוח מבני דת לעדות לא יהודיות: 27.3 מיליון שקלים.

טל ישראלי: הוצאות הפיתוח מטבען הן עבור פרויקטים חוצי שנה, במקרים בהם קצב הביצוע של המיזמים נמוך מהמתוכנן, מועבר עודף מחויב לשנת התקציב העוקבת.

טל ישראלי: תוכנית 06-23-01 הרשות למאגר ביומטרי: 8 מיליון שקלים.

טל ישראלי: הסיבה לעודפים היא החזקת מערכת ליבת המאגר הביומטרי בפרויקטים לפיתוחה אשר הינם פרויקטים חוצי שנה שבגינם נוצרו עודפים.

ינון אזולאי: לגבי העדות הלא יהודיות, אז קודם כל אני רואה פה שזה עדיין ממשיך כמו בקורונה, עדיין יש לכם שם תקציב קטן, אבל לאחר מכן יש פה עוד פנייה של 06-22-02, גם, כמה סך הכל מתוקצב הסיוע?

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על בתי העלמין, נכון?

טל ישראלי: זה בתי עלמין, זה מסגדים, זה מוסדות דת באופן כללי, גם בתי עם, מגוון סוגים של מוסדות שהם מתופעלים בקולות קוראים על ידי משרד הפנים.

ינון אזולאי: סך הכל, כמה כל התוכנית הזאת?

טל ישראלי: כל התוכנית?

טל ישראלי: אני אבדוק את זה, שנייה אני אחזיר לך תשובה - - -

ינון אזולאי: ואתם מסייעים גם בשיפוץ?

טל ישראלי: כן, יש תקציבים שמיועדים לשיפוץ ויש תקציבים שמיועדים לבנייה חדשה, אבל בעיקר רוב הכסף הוא - - -

ינון אזולאי: לא, השיפוץ של בתי העלמין גם?

טל ישראלי: כן, שיפוץ, הרחבה.

טל ישראלי: אני מיד בודקת את הסכום.

טל ישראלי: יש עוד שאלות שאני יכולה לענות עליהם לפני שזה יפתח?

ינון אזולאי: לא, בסדר, אז תעני לי תוך כדי הפניות הבאות.

אלכס קושניר: כן, יש עוד שאלות?

אלכס קושניר: אוקיי, פנייה מספר 06-002 משרד הפנים, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה הפנייה הבאה היא הרשויות המקומיות 18-002 בבקשה.

ידידיה גרינברג: צוהריים טובים, ידידיה גרינברג, אגף תקציבים.

ידידיה גרינברג: בקשה מספר 18-002 רשויות מקומיות.

ידידיה גרינברג: הפנייה נועדה להעברת עודפים בסך של 504,217 אלפי שקלים, מתוכם עודפים בסך של 84,685 אלפי שקלים מתוך המסגרת התקציבית המיועדת להתמודדות עם הקורונה, בהתאם לפירוט הבא: תוכנית 181102 מענקים אזוריים: העברת עודפים בסך של 21.7 מיליון שקלים.

ידידיה גרינברג: עיקר העודפים בתוכנית הזאת נוצרו כתוצאה מפרויקטי פיתוח בעוטף עזה ופרויקטי פיתוח בצפון בהתאם להחלטות ממשלה.

ידידיה גרינברג: בתוכנית 181103 מענקים שוטפים - - -

נירה שפק: רגע, לפני שאתה עובר, אני מבקשת ואני מבקשת גם לוודא שאני מקבלת את זה, אני רוצה לקבל פירוט על החלוקה לרשויות, מה מוצע, מה התקציב, בצורה מסודרת מעבר למה שמפורט.

טל ישראלי: למיטב ידיעתי, משרד הפנים העביר את זה לוועדה.

נירה שפק: לא קיבלתי.

טל ישראלי: והם העבירו את זה לוועדה היום.

נירה שפק: אני לא קיבלתי.

אלכס קושניר: קיבלנו את הדבר הזה ממשרד הפנים?

טמיר כהן: צריך לבדוק את זה.

אלכס קושניר: אז תעשו בדיקה נוספת ותעבירו לנו אותה.

טל ישראלי: הם ישלחו את זה עכשיו שוב.

קריאה: זה נשלח.

קריאה: ממש לפני דקה שלחתי שוב, כדי לוודא.

טל ישראלי: אה, זה נשלח?

טמיר כהן: לפני דקה?

קריאה: כן.

אלכס קושניר: אז תעבירו את זה לחברי הוועדה למיילים, בבקשה.

ידידיה גרינברג: בתוכנית 181103 מענקים שוטפים: העברת עודפים בסך של 333 מיליון שקלים.

ידידיה גרינברג: העודפים נוצרו בגין עודפי מענק איזון שתלויים ביעדי גביית ארנונה שנמדדים בשנה העוקבת, תוכניות הבראה של פניות מאבני דרך שפרוסים על פני כמה שנים.

ידידיה גרינברג: בנוסף, בתוכנית הזאת מועברים העודפים בגין תקציבי הקורונה שהם כוללים סלי סיוע לרשויות המקומיות לאחר קבלת אסמכתאות, סלי מזון, פרויקטי פיתוח בטבריה ואילת בהתאם להחלטות ממשלה לעידוד התיירות.

ידידיה גרינברג: תוכנית 181104 מענקי פיתוח: העברת עודפים בסך של 45.1 מיליוני שקלים.

ידידיה גרינברג: בתוכנית הזאת מתוקצבים פרויקטי פיתוח רב שנתיים ולכן נוצרו עודפים.

ידידיה גרינברג: תוכנית 181105 איגוד ערים כנרת:

ידידיה גרינברג: העברת עודפים בסך של ארבעה מיליון שקלים.

ידידיה גרינברג: במסגרת התוכנית מתוקצבים פרויקטי פיתוח לחופי הכנרת ונוצרו עודפים להעברה לשנה העוקבת.

נירה שפק: אני רוצה לשאול את השאלה, מכיוון שביקרתי שבוע שעבר באיגוד ערים כנרת ובמועצה שם.

נירה שפק: כל נושא ההסדרה של המקום והאלימות, מה שנקרא עכשיו הכנרת גואה, וכל הנושא של המצלמות שם נלקח מ'עיר ללא אלימות' של המועצה.

נירה שפק: אני מבקשת לקבל על זה תשובה ספציפית, מה התקצוב לזה?

נירה שפק: מה משרד הפנים נותן לכל הנושא של מצלמות למניעת אלימות?

נירה שפק: ואיך מחזירים למועצה את הסכום שניתן עבור איגוד ערים כנרת?

ידידיה גרינברג: אוקיי, בסדר גמור, נעביר תשובה.

אלכס קושניר: השאלה מובנת?

איתן כהן: אני יכול לענות עכשיו.

איתן כהן: איתן כהן, יחידת התקציבים במשרד הפנים.

איתן כהן: התקציב של איגוד ערים כנרת מחולק לשלוש קבוצות.

איתן כהן: קבוצה אחת זה תקציב שוטף, זה תקציב תפעולי.

איתן כהן: קבוצה שנייה זה תקציב פיתוח רב שנתי משמעותי, כמו הקמה של חוף חדש או שיפוץ מסיבי של חוף חדש, והתקציב השלישי הוא תקציב לפיתוח שוטף שבכלל זה ציוד הצלה ובטיחות, בכלל זה גם מצלמות.

איתן כהן: אנחנו, באחריותנו לאפשר לאיגוד להחליט מה הוא עושה עם הכסף.

איתן כהן: זאת אומרת, אם הוא בוחר לעשות מצלמות עם הכסף, זה יאושר על ידנו, זה יתאפשר על ידנו.

איתן כהן: אני יכול כמובן לבצע בדיקה אל מול האיגוד, לראות מה הם בחרו, ואני אנסה אף לבדוק את זה ברגע זה ממש, אך זה להחלטת האיגוד.

איתן כהן: זאת אומרת, אם הם רוצים להשתמש בכסף בשביל מרכז מידע אזורי, כמו שיש להם באמת במשרדי האיגוד מסכים ומצלמות שתוקצבו על ידנו.

נירה שפק: אני מכירה.

איתן כהן: אז ככל שהם מעוניינים בעוד, זה יתאפשר להם גם השנה.

נירה שפק: אני אהיה יותר ברורה בשאלה כדי שתענה לי.

נירה שפק: אני חושבת שהתקצוב הוא בחסר, מי שעולה לכנרת רואה מה קורה.

נירה שפק: עוד לא התחלנו את העונה ואני חיכיתי כמה שעות רק בצוואר הבקבוק של צומת צמח.

נירה שפק: הנושא של האלימות, אלכוהול, ומתן אפשרות בטיחותית ומה שנקרא משילותית באזור, ולכן נעשה.

נירה שפק: אני מבקשת לתת לי תשובה ספציפית לנושא המצלמות.

נירה שפק: תודה.

איתן כהן: בסדר גמור, טוב.

ינון אזולאי: לגבי מענק האיזון, יש רשויות שלא עומדות ביעד של גביית הארנונה?

ינון אזולאי: וזה קרה להן כתוצאה מהקורונה או שזה רשויות שאתה יודע שהן מועדות וכל שנה זה אותו דבר?

ינון אזולאי: כי אם זה כתוצאה מהקורונה, אז צריך למצוא את הפתרון לזה, ואם זה רשויות שאתה יודע שהן מזלזלות בגבייה אז זה משהו אחר.

ינון אזולאי: אז מה?

איתן כהן: אז ככה, המענקים שמחולקים על בסיס גבייה, מחולקים על בסיס דוחות מבוקרים.

איתן כהן: אני יכול להגיד לך שממש בחודש האחרון התקבלו הדוחות המבוקרים של שנת 2020 ולא כולם, יש עדיין כ-40-30 דוחות חסרים שהם בתהליך ויגיעו בחודש הקרוב.

איתן כהן: המשרד מבין בדיוק את מה שאתה אומר, ולכן הניתוח שהתחלנו לעשות, ואני יכול להגיד לך שזה נראה ומורגש, עשינו השוואה לא רק לשנה קודמת, עשינו השוואה לשלוש שנים אחורה, והתפיסה המשרדית היא כן לבוא לקראת הרשויות, כי אפילו רשויות גובות טוב לאורך השנים והכל בסדר, בשנת הקורונה הייתה ירידה, אז אנחנו כן מתכוונים לקחת את זה בחשבון.

ינון אזולאי: אוקיי, ודבר אחרון, לגבי תלושי המזון.

ינון אזולאי: אגב, אני חייב להגיד מילה טובה, השבוע היינו בארגון 'לתת' כל סיעת ש"ס, נפגשנו גם עם אנשים וגם ראינו שתלושי המזון שהשר דרעי עשה את זה, אדוני היו"ר, זה דבר מבורך.

ינון אזולאי: האנשים אומרים את זה, זה חסר להם היום, זה היה גם בצורה מכובדת.

ינון אזולאי: השאלה היא קודם כל כמה נשאר?

ינון אזולאי: ואם נשאר בכלל בתלושי המזון עדיין סכום.

איתן כהן: הוקצו 700 מיליון שקלים, מתוך ה-700 מיליון שקלים שולמו כ-670 מיליון שקלים.

איתן כהן: זאת אומרת, הסכום שולם על בסיס הביצוע בפועל.

איתן כהן: כלל התווים חולקו, רק שזה לפי המימוש.

איתן כהן: יש רק כ-30 מיליון, אז מהבחינה הזו אפשר להגדיר את הפרויקט כהצלחה מבחינת מימוש וביצוע.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

ינון אזולאי: זה חומר למחשבה.

אלכס קושניר: רשמתי.

אלכס קושניר: פנייה מספר 18-002 רשויות מקומיות, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה

נירה שפק: אני רוצה רק לבקש את התשובות בבקשה.

טמיר כהן: כן, העברנו לכם עכשיו את זה, זה במייל.

אלכס קושניר: העברנו את זה למיילים.

טל ישראלי: אדוני היו"ר, אם אני יכולה רק להשלים תשובה לחה"כ ינון?

אלכס קושניר: בטח שאת יכולה.

טמיר כהן: לגבי התקציב של מוסדות דת, פיתוח מבני דת, אז כרגע מתוקצב בבסיס 22.5 מיליון שקלים.

טמיר כהן: בנוסף לזה יש את החלטות המיעוטים שתקצבו גם תוספות למבני הדת בעדות הלא יהודיות, שב-550 ההחלטה הכללית של החברה הערבית תוקצב ב-30 מיליון שקלים, ובנוסף, בהחלטה של הדרוזים תוקצב ב-44 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אוקיי, אנחנו עוברים לפנייה הבאה, משרד הרווחה 23-002.

אסף דובוביץ: צוהריים טובים, אסף דובוביץ, רפרנט רווחה, אגף תקציבים.

ינון אזולאי: רגע, אבל יש לך בפנים את רשות האוכלוסין, אתה לא מביא אותה היום?

אלכס קושניר: יש לי שתי פניות, יש עוד פנייה של משרד הפנים?

אלכס קושניר: רשות האוכלוסין?

ינון אזולאי: לא?

ינון אזולאי: טוב.

אלכס קושניר: שנייה, אני אבדוק את זה, אבל בינתיים בואו נתקדם עם משרד הרווחה.

אסף דובוביץ: פנייה 23-002 – הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 1,306,992 אלפי שקלים, כפי שמפורט להלן: תוכנית מספר 1 שירותי משרד מרכזיים 23-01-20: סך של 443,868 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 2 שירותים אישיים וחברתיים – טיפול קהילתי 23-10-39: סך של 246,270 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 3 שירותים אישיים וחברתיים – טיפול חוץ ביתי 23-10-38: סך של 143,776 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 4 מוגבלויות – טיפול קהילתי 23-07-22: סך של 117,000 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 5 סיוע לבתי משפט – טיפול קהילתי 23-11-75: סך של 109,243 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 6 טיפול חוץ ביתי לאנשים עם מוגבלות 23-07-21: סך של 62,775 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 7 פיתוח שירותים לאנשים עם מוגבלות 23-12-04: סך של 45,837 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 8 פיתוח במגזר הדרוזי, הבדווי והצ'רקסי 23-12-12: סך של 38,155 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 9 מעונות ומפתנים – פיתוח ובינוי חסות הנוער ונוער בסיכון 23-12-05: סך של 50,560 אלפי שקלים.

אסף דובוביץ: תוכנית מספר 10 טיפול חוץ ביתי – תקון מסיוע לבתי משפט 23-11-65: סך של 29,861 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: שאלות?

ינון אזולאי: כן, משרד האוצר פה?

אסף דובוביץ: אני משרד האוצר.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: לגבי פנימיות של רווחה, לא הגיע הזמן שתוסיפו שם כסף?

ינון אזולאי: חסר שם עוד 20 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אני אומר, אני שם את זה על השולחן, גם השר פנה אליי ואמר שיש בעיה בפנימיות הרווחה, חוסר בתקצוב של כ-15 מיליון שקלים, כסף קטן, זה ילדי רווחה שנמצאים בפנימיות, אין שום סיבה לא לתת להם את זה.

ינון אזולאי: אתה יודע מה?

ינון אזולאי: תאמין לי, מצד אחד היה באמת בא לי לתקוע את הפנייה הזאת; אבל רק בגלל שאני יודע את החשיבות של הפנייה הזאת, אני לא אעשה את זה.

ינון אזולאי: אבל לא יכול להיות שאתם תנצלו את המצב שאנחנו לא רוצים לתקוע את זה בגלל שזה הרווחה, ואת הגרוש וחצי הזה, ששר הרווחה פנה אליכם והוא גם דיבר איתי, אם הוא צריך לדבר עם חבר אופוזיציה, אתה מבין.

ינון אזולאי: לא משנה שהשר מאיר כהן הוא באמת אדם מיוחד, אבל הוא בא ופונה, יש פה איזו בעיה, 15 מיליון שקלים זה לקחת את הילדים האלה שבפנימיות, שגם ככה הם עוברים בבית את מה שהם עוברים ואנחנו לוקחים אותם לפנימייה, כולה 15 מיליון, מה?

אסף דובוביץ: הסוגייה שאתה מדבר עליה זה בעצם סעיף תקציבי שחלק מהתקציבים שהיו בו הם תקציבי בסיס וחלק מהתקציבים הם תקציבים קואליציוניים.

אסף דובוביץ: אנחנו מכירים את הסוגייה ואנחנו במשא ומתן עם משרד הרווחה על הנושא הזה.

ינון אזולאי: כן, אבל אתה יודע מה, אני לא רציתי לגשת למקום הזה, בסדר?

ינון אזולאי: שנייה, אני לא רציתי לגשת למקום הזה של כסף קואליציוני או לא.

ינון אזולאי: כלומר, לוקחים את הילדים האלה ומתחילים להסתחרר איתם.

ינון אזולאי: עכשיו, אתה אומר קואליציוני?

ינון אזולאי: אני כאופוזיציה שם לך עכשיו רוויזיה על הדבר הזה, ותשכח, בסדר?

ינון אזולאי: אני לא הגעתי למקום הזה, לא רוצה להגיע למקום הזה.

ינון אזולאי: שבוע שעבר עשו איתי משחק במשרד לביטחון הפנים והחזקתי אותם עד יום ראשון.

ינון אזולאי: אני יודע לעשות את המשחקים האלה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שילדי רווחה, ילדים מסכנים ייפגעו, אז מה אתה רוצה?

ינון אזולאי: בגלל שזה היה כסף קואליציוני אז אנחנו נסגור להם את הפנימיות ונשלח אותם הביתה?

ינון אזולאי: מה ההורים יעשו איתם בבית?

ינון אזולאי: זו לא תשובה.

ינון אזולאי: כשאתה בא ומדבר איתי על הדברים האחרים, תגיד לי כסף קואליציוני, ועזוב, אתה יודע מה, אנחנו יכולים לריב והכל טוב ויפה, אבל ילדי הרווחה המסכנים האלה שעכשיו אנחנו יודעים שעדיין מטפלים בהם, ויש כאלה שיישארו ויהיו איתם גם בקשר בחג וייקחו אותם, ויש שם אנשי צוות שעושים עבודת קודש, אי אפשר בשביל 15 מיליון להתעלל בהם.

ינון אזולאי: תשמע, אני לא מקבל את זה, אני לא מוכן לשמוע על זה - - -

אלכס קושניר: רגע, אבל ינון, אני רוצה לשמוע.

אלכס קושניר: התחלת לדבר, אתם במגעים עם משרד הרווחה לגבי מה?

אסף דובוביץ: אנחנו במגעים עם משרד הרווחה לגבי למצוא מקורות להביא את זה, אולי תכף חנן יפרט יותר, אבל מבחינת מה שהסברתי, זה מדוע זה לא תוקצב לשאלתך.

אלכס קושניר: חנן, בבקשה.

חנן פריצקי: חנן פריצקי, סמנכ"ל תקציבים, משרד הרווחה.

חנן פריצקי: מדובר בסיוע לפנימיות לילדי רווחה, זה סעיף תמיכתי.

חנן פריצקי: יש בבסיס התקציב 23 מיליון שקלים, ההוצאה היא בדרך כלל 63 מיליון שקלים, מדובר על 40 מיליון שקלים תוספת, שבדרך כלל מגיעה באל"ש.

חנן פריצקי: אנחנו במגעים עם משרד האוצר על הסיפור הזה כבר מתחילת השנה, אנחנו כל שנה בסוג של מגעים על זה, ואנחנו מאוד מקווים שאנחנו נגיע לסיכומים מיד אחרי החג.

חנן פריצקי: זאת כרגע הסיטואציה.

אלכס קושניר: אז אני מבקש שתעדכנו את הוועדה לגבי הסיכום שלכם מיד אחרי החג.

ינון אזולאי: אני אומר לך, זה לא פנייה, אתה יודע מה, אני אפילו לא פניתי על זה, בא שר ואומר שזה חשוב.

ינון אזולאי: זה לא יכול להיות כך עם הילדים האלה, באמת שזה לא יכול להיות.

ינון אזולאי: יש נושא נוסף, והוא העובדות הסוציאליות.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים את התיקים שהעובדות הסוציאליות מקבלות, כמות תיקים של כ-500 ילדים או אנשים, לפעמים 200, תלוי באיזה רשויות.

ינון אזולאי: בואו, המקומות האלה, אם אתם שואלים איפה צריך לתקצב?

ינון אזולאי: שם צריך לתקצב.

נעמה לזימי: נכון.

ינון אזולאי: ושם זה לא כסף קואליציוני או לא כסף קואליציוני.

ינון אזולאי: העובדות הסוציאליות, אני מדבר על העובדים והעובדות כמובן אבל בדרך כלל זה עובדות סוציאליות, שנותנות את הנשמה שלהן.

ינון אזולאי: משרד הרווחה זה אחד המשרדים שאסור לקצץ בו, לא בפלאט, לא בהעברה תקציבים, לא בעודפים ולקחת את העודפים האלה, אי אפשר לקצץ שם.

ינון אזולאי: אני אומר לך, שהיו צריכים להגיע גם פה להבנות שלא לקצץ בעודפים של משרד הרווחה בשום פנים ואופן, בשום פנים ואופן.

ינון אזולאי: אני לא אעבור איתך אבל יש לי רשימה של שאלות, אני אראה לך את הרשימה של השאלות שלי ואני לא הולך לעשות את זה.

ינון אזולאי: אתה נמצא פה בוועדות ואתה יודע, כשאני רוצה לעשות משהו אני יכול להחזיק משרד גם שעה ושעה וחצי, אין לי עניין לעשות את זה.

ינון אזולאי: יש לי עניין, באמת, שתבינו.

ינון אזולאי: דיברנו על פנימיות רווחה, דיברנו על העובדות הסוציאליות שנמצאות כל פעם במגעים ולא משלמים להן את מה שצריך, זה בידיים שלכם, האוצר, זה לא בידיים של כספים קואליציוניים, זה לא צריך להגיע מכספים קואליציוניים בשום פנים ואופן.

ינון אזולאי: קחו את זה לתשומת ליבכם, זה חשוב לי.

אסף דובוביץ: אז אני ברשות

אסף דובוביץ: כם אענה על השאלה לגבי העובדות הסוציאליות.

אסף דובוביץ: בימים אלה מתקיים משא ומתן לחתימת הסכם שכר חדש עם העובדים והעובדות הסוציאליים - - -

נעמה לזימי: מה זה משא ומתן?

נעמה לזימי: המשא ומתן נגמר, אתם לא חותמים על ההסכם הקיבוצי.

אסף דובוביץ: לא, הוא לא.

נעמה לזימי: המשא ומתן נגמר.

אסף דובוביץ: אני לא רואה.

אסף דובוביץ: אז לגבי ההקצאה התקציבית שהמשא ומתן הוחלט, זאת הקצאה תקציבית של 200 מיליון והיא כבר הוקצתה.

אסף דובוביץ: לגבי הכוונון העדין האחרון של ההסכם בין אגף הסכמי שכר לבין איגוד העובדים הסוציאליים, הוא אמור להיסגר ממש בחודש הקרוב, זה בדיונים החל מיוני האחרון.

נעמה לזימי: שאלה על זה, על ההסכם הקיבוצי.

נעמה לזימי: האם אתה מדבר על הכוונון העדין של מהות הנוסח או שאתה מדבר בעצם על פתיחת המשא ומתן שהיה, ושינוי הסעיפים בהסכם.

אסף דובוביץ: לא, אין שום פתיחה של המשא ומתן.

אסף דובוביץ: ספציפית, אני מדבר על המשא ומתן בין איגוד העובדים הסוציאליים לבין אגף הסכמי שכר שנוהל בחודשים האחרונים, אין שום פתיחה של המשא ומתן.

נעמה לזימי: הוא הסתיים לפני כחצי שנה - - -

אסף דובוביץ: הוא לא הסתיים, הסתיים חלק מסוים.

אסף דובוביץ: לפני חצי שנה הוגדרו עקרונות הבסיס, שתינתן תוספת של 200 מיליון, ייערך שינוי באופן שבו נראה תלוש השכר של העובדים הסוציאליים, מעבר למודל פרופסיונאלי, זה כבר הוכרע.

אסף דובוביץ: לגבי הסעיפים הספציפיים שיש בהם מחלוקת, זה כבר עלה גם במספר ועדות, זה אמור להיסגר עד אמצע חודש מאי.

נעמה לזימי: תשמע, אנחנו שלחנו על זה מכתבים, ואנחנו מלווים אותם, ולא יכול להיות שכל דבר חיובי שעושים עובר אליכם וזה הופך להיות משהו חמוץ.

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד לך את זה ממקום מאוד מתסכל, הממשלה הזאת עשתה משהו טוב והיסטורי.

נעמה לזימי: ההסכם הזה הוא הסכם היסטורי, בעיניי, הוא באמת הצלת הרווחה בישראל, ההסכם החשוב הזה שהממשלה הזו עשתה עם העובדות הסוציאליות, ומה שאתם עושים, אני אומרת לך את זה כביקורת, גרירת הרגליים הזו שהופכת את זה למאבק כשאין מאבק, שנעשתה פה חתימה היסטורית, זה גם מעיב על כולנו וזה לא יתכן.

אסף דובוביץ: לא, חצי שנה - - -

נעמה לזימי: במיוחד נוכח המצב של העבודה הסוציאלית בישראל, כשאני יודעת כמה חסרים תקנים ברשויות ובמקומות, ואף אחד לא רוצה לעבוד בשכר הביזיוני הזה עם העבודה הקשה הזו, למרות שהאנשים האלה יוצאים לארבע שנות לימוד מתוך שליחות אמיתית, להתמחות בלי כסף ומה שאתה רוצה.

נעמה לזימי: ברור שהמקום הפנימי שלהם הוא מקום מאוד חזק, והתנאים בסוף מכתיבים את המציאות העגומה הזאת.

נעמה לזימי: אז הממשלה הזו עשתה מעשה, חתמה על הסכם היסטורי, ועכשיו אתה אומר שאתה בכוונון העדין והכל.

נעמה לזימי: אני ממש מצפה שכבר תיפטרו מהסוגייה הזו ותעשה את הדבר הנכון, ותחתמו איתם על הסכם השכר כמו שצריך, בלי החמיצות הזאת שכל הזמן מלווה כל דבר טוב שנעשה.

אלכס קושניר: כן, עוד שאלות?

חנן פריצקי: אני רק אגיד עוד מילה לינון בקטע של העובדים הסוציאליים.

חנן פריצקי: אז ראשית, בשנתיים האחרונות הוספנו 400 תקנים ברשויות המקומיות לצורך תוספת העובדים הסוציאליים - - -

נעמה לזימי: ואף אחד לא בא, זאת הבעיה.

חנן פריצקי: אני אגיע לזה במשפט הבא.

חנן פריצקי: לצערי הרב יש בעיית איוש בגלל השכר, ואנחנו מקוויים שהשכר כרגע יפתור את הבעיה.

חנן פריצקי: במסגרת היעדים שלנו לשנים הבאות, כשאנחנו מאוד מקווים שדיוני תקציב יתחילו במהרה, אז אנחנו גם שמנו לנו כיעד מרכזי, גם להוסיף תקנים ברשויות המקומיות כחלק מתגבור כוח האדם הזה ברשויות.

נעמה לזימי: תודה.

נעמה לזימי: אפשר לשאול?

אלכס קושניר: כן.

נעמה לזימי: אוקיי.

נעמה לזימי: לפני שנגיע לחסות הנוער ומה שאמר ינון, אני רוצה לשאול.

נעמה לזימי: התקציב בהסכם הקואליציוני, בכספים הקואליציוניים שהשגתי למרכזי הגנה של קטינים שנפגעו באלימות ופגיעות מיניות בבתיהם, 2 מיליון שקלים, מרכזי לין בכל הארץ, הם עדיין לא יושמו.

נעמה לזימי: זאת אומרת, תקציב 2022, אנחנו כבר כמעט בחלקו, ופשוט מה שצריך זה הכשרות רופאים לטיפול בפגיעות מיניות בילדים.

נעמה לזימי: 2 מיליון השקלים האלה, למה זה עדיין לא קורה?

נעמה לזימי: אני ביקרתי במכון חרוב לפני שבועיים, וגיליתי שעדיין לא נעשה שום דבר.

חנן פריצקי: אז אני אסביר.

חנן פריצקי: התקציבים הקואליציוניים כרגע נמצאים על השולחן בינינו לבין משרד האוצר על חוות דעת משפטית, כי אנחנו צריכים לעבור חוות דעת משפטית.

חנן פריצקי: אנחנו ממש בשלבים האחרונים של סגירת חוות הדעת המשפטית, ברגע שתיסגר חוות הדעת המשפטית, אנחנו מאמינים שזה יקרה מהר מאוד וזה ייכנס לתוך כל הנושאים הרלוונטיים.

נעמה לזימי: פשוט זה נאמר כל פגישה מחדש.

נעמה לזימי: פה אני רוצה להגיד, זה ילדים שמגיעים, ואני לא צריכה להגיד לך באיזה גילאים, אחרי התעללות פיזית קשה - - -

אלכס קושניר: אבל שנייה, אני לא מבין, כשאושרו ההסכמים הקואליציוניים, כדי לאשר אותם הייתה חוות דעת משפטית.

אלכס קושניר: איזו עוד חוות דעת צריך?

חנן פריצקי: עדיין אנחנו מחויבים כל שנה, ברגע שהכספים הקואליציוניים אמורים להגיע לפה לוועדה, לפני כן היועצת המשפטית שלנו - - -

אלכס קושניר: אבל זה עבר, אישרנו את התקציב, זה עבר.

נעמה לזימי: דרך אגב, זה הדבר הכי פשוט שהיה, הייתה תקנה, היה הכל, באמת.

נעמה לזימי: יש תקנת מרכזי הגנה - - -

אלכס קושניר: רגע, רגע, יש תשובה, שנייה.

נירה שפק: גם מרכזי החוסן, תקוע.

אלכס קושניר: לא צריך להוסיף את זה.

נירה שפק: לא, אני אומרת לך שגם מרכזי החוסן תקוע.

אלכס קושניר: לא צריך לחזק את זה.

חנן פריצקי: אני האחרון שיתווכח איתך אם זה אותם - - -

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין - - -

חנן פריצקי: מחייבים אותנו עוד פעם - - -

אלכס קושניר: שנייה, בסדר, תנו לו לדבר.

אסף דובוביץ: באופן עקרוני ורוחבי, בכלל משרדי הממשלה, נוכח הוראת היועץ וגם נוכח אירועי עבר שקרו, הסכמים קואליציוניים לא מתוקצבים על בסיס התקציב של המשרדים - - -

אלכס קושניר: לא, לא, די, אתה חושב שאנחנו מפגרים?

אלכס קושניר: סליחה על הביטוי.

אלכס קושניר: כשאנחנו הצבענו פה על תקציב המדינה, אחד התנאים להצבעה על התקציב הזה, על ההסכמים הקואליציוניים, הייתה שעל כל פנייה תהיה חוות דעת משפטית, והייתה חוות דעת משפטית.

נעמה לזימי: נכון.

אסף דובוביץ: לא הייתה - - -

אלכס קושניר: עכשיו אתה מתחיל לספר לי את ההיסטוריה והתיאוריה שהייתה?

אלכס קושניר: מה זה הדבר הזה?

אסף דובוביץ: לא הוגשה - - -

אלכס קושניר: כן, סליחה.

אלכס קושניר: כן?

יואב הכט: בשביל לאשר את ההסכמים הקואליציוניים, כמובן שנדרשה חוות דעת, אבל כל האישורים של הכספים הקואליציוניים בעת אישור התקציב לא הוקצו ישירות לתקנות היעד, אלא מצריכים - - -

אלכס קושניר: אתם רוצים שאנחנו נתחיל לטרטר אתכם פה?

נעמה לזימי: זה לא ייאמן.

נירה שפק: היה עליו תקנה, היה כתוב - - -

אלכס קושניר: שנייה, בנובמבר עבר תקציב המדינה.

יואב הכט: נכון.

אלכס קושניר: אנחנו באפריל, איך אתם מתייחסים לזה?

אלכס קושניר: אני לא מצליח להבין את זה.

יואב הכט: משרדים שטרם הגישו את חוות הדעת - - -

אלכס קושניר: איזה משרד עוד לא הגיש?

נירה שפק: מה?

נירה שפק: למה צריך להגיש?

יואב הכט: למשל, משרד הרווחה.

אלכס קושניר: למה משרד הרווחה לא הגיש את זה, חנן?

חנן פריצקי: אני אומר, מכיוון שאנחנו מחכים כרגע.

חנן פריצקי: בכל כסף קואליציוני, לגבי כל תקנה ותקנה, נדרש הסבר, בדיוק לאן - - -

אלכס קושניר: אבל נדרש הסבר ממי?

נירה שפק: אבל אמרנו - - -

אלכס קושניר: שניה, נירה.

נירה שפק: אבל הוסבר פה - - -

אלכס קושניר: שנייה.

אלכס קושניר: הסבר ממי?

חנן פריצקי: אני חוזר, אני אומר, זה נמצא כל הזמן בתווך.

אלכס קושניר: לא, אין בתווך.

חנן פריצקי: אז אני מסביר - - -

אלכס קושניר: שנייה, משרד מקצועי צריך להגיש חוות דעת משפטית.

אלכס קושניר: למה חוות דעת לנושא הזה של חה"כ נעמה לזימי טרם הוגשה?

נעמה לזימי: מרכזי הגנה לטיפול בקטינים שנפגעו מינית - - -

אלכס קושניר: לא צריך לעזור לי.

אלכס קושניר: למה לא?

חנן פריצקי: אני אומר, יש לנו בערך 15 סעיפים לגבי תקציבים קואליציוניים - - -

אלכס קושניר: למה הספציפי הזה לא הוגש?

אלכס קושניר: כמה מתוך 15 כן הוגש?

חנן פריצקי: לא, אז אני אומר, אנחנו מקבלים חוות דעת משפטית על הכל, והיו כמה דברים שעיכבו את זה, ולכן אנחנו - - -

נעמה לזימי: אין, יש תקנה.

אלכס קושניר: בוא, תקשיב, משרד האוצר, אני מבקש מכם לקבל רשימה של כלל הדרישות הקואליציוניות שעוד לא בוצעו בגלל שאין חוות דעת משפטית, ואני אומר לכם, אנחנו סמכנו עליכם שאתם יודעים לעשות את זה מהר, ועל בסיס זה העברנו את התקציב.

אלכס קושניר: אתם רוצים שנתחיל לשחק במשחק הזה?

אלכס קושניר: אז אנחנו נתחיל לשחק במשחק הזה, אבל לא יכול להיות שאנחנו שלושה חודשים לתוך תקציב מדינה, והדברים האלה עדיין לא מבוצעים.

אלכס קושניר: זו לא גחמה של חה"כ לזימי, זה צורך.

אלכס קושניר: מה זה הדבר הזה?

נירה שפק: אני רוצה להגיד משהו בהקשר הזה.

אלכס קושניר: אתם רוצים שנתקע לכם פניות?

אלכס קושניר: נעשה את זה.

נירה שפק: אני רוצה לומר משהו בהקשר הזה, ועל ההפניה למשרדים.

נירה שפק: בעצם, כשישבנו על הכספים הקואליציוניים, היינו צריכים לסמן אותם מול תקנה.

נירה שפק: ישב איתי ווידא איתנו אחד אחד בטבלה את התקנה.

אלכס קושניר: נכון.

נירה שפק: אחר כך היינו צריכים לפרט לאיזה נושא ספציפי, ואצלך פירטנו לכל נושא ונושא.

נירה שפק: עכשיו לבוא עם בירוקרטיה, סליחה, ולהגיד עוד פעם - - -

אלכס קושניר: לא, אין בעיה עם בירוקרטיה, רק שאני לא מבין למה היא לוקחת כל כך הרבה זמן.

אלכס קושניר: רגע, אני רוצה לסכם את הדבר הזה, פשוט מאוד.

אלכס קושניר: אני בשבוע הראשון מיד אחרי חול המועד רוצה לקבל את הרשימה הזאת, בסדר?

יואב הכט: אנחנו נעביר את הרשימה של המשרדים שטרם הגישו את חוות הדעת, שיאפשרו לנו לעמוד בהתחייבות שלנו של להעביר את הכספים הקואליציוניים במהירות המירבית.

אלכס קושניר: תודה רבה.

נעמה לזימי: זה חיים של אנשים.

ינון אזולאי: לגבי מה שאמרת, אדוני היו"ר, לתקוע להם פניות וזה, אם אתה צריך עזרה וייעוץ, אני פנוי.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: רגע, נעמה לא סיימה, בבקשה נעמה.

נעמה לזימי: אוקיי, דבר נוסף זה הסדרת תקנות עובדי הסד והבמה בהוראת השעה, אתם מכירים את זה, התשלום הכפול לעובדי הסד והבמה לביטוח לאומי.

נעמה לזימי: הם בעצם עובדים בחשבונית, אבל הכירו בפסיקה שהם עובדים לכל דבר.

אלכס קושניר: אבל מה זה קשור למשרד הרווחה?

נעמה לזימי: זאת הוראת שעה שהם לא מוכנים לחדש.

אלכס קושניר: של משרד הרווחה?

נעמה לזימי: נכון, משרד הרווחה.

נעמה לזימי: זה מביטוח לאומי, מכספי ביטוח לאומי.

נעמה לזימי: מה שקורה היום זה שכ-34 אחוזים מהשכר שלהם יורד בגלל הכפילות הזאת - - -

אלכס קושניר: אבל זה לא קשור למשרד הרווחה.

נעמה לזימי: זה קשור, זה בהחלט קשור.

אלכס קושניר: זה אולי קשור לשר, זה לא קשור למשרד.

אלכס קושניר: זה קשור לביטוח לאומי כנראה.

נעמה לזימי: אבל זה עובר דרך משרד הרווחה?

אלכס קושניר: לא, דרך השר.

נעמה לזימי: רק דרך הביטוח הלאומי, אוקיי, אז דבר אחרון.

נעמה לזימי: אני רוצה להצטרף לסיפור של חסות הנוער.

נעמה לזימי: אני רוצה להסביר, היום הסיפור של המדריכים בחסות הנוער הוא מאוד קשה.

נעמה לזימי: בעצם, יש נשירה מאוד גדולה, נשירה יותר גדולה מאשר של עוזרים פרלמנטריים פה, כן?

נעמה לזימי: כל כך קשה מול השכר והתנאים הלא פשוטים.

נעמה לזימי: גם פה, מדובר בבני אדם שבאים לעזור, אבל רק מעמיקים את היעדר האמון, היעדר האמון של הנערים והנערות האלה, של הילדים והילדות האלה בעוד גורם מטפל, עוד גורם אחראי, בגלל שהם לא יכולים לשרוד את העבודה הזו.

נעמה לזימי: אתם יודעים שחסות הנוער מתוקצב היום במשהו כמו 70, וצריך להוסיף את גיוס התרומות בעוד 30.

נעמה לזימי: זאת אומרת, היום המדינה מתקצבת מראש בחסר את הטיפול שלה בנוער בסיכון, כשאני מאמינה שפילנתרופיה בהקשר הזה צריכה להיות מעל ה-100 אחוז.

נעמה לזימי: לא יכול להיות שפילנתרופיה תהיה מתחת ל-100 אחוז, מה שמייצר תמיד מצוקה קשה.

נעמה לזימי: המכרוז של ההדרכה הוא מבזה, הוא לא מאפשר יצירת דיסציפלינה, יצירת פרופסיה של התפקיד.

נעמה לזימי: הוא כזה שעושה את זה כמו תפקיד מעבר, וזה דבר נורא שאנחנו אומרים לנוער הזה שאנחנו צריכים לתת לו הזדמנות, שהוא משהו שאנחנו עושים על הדרך רק כדי לסמן איזה "וי".

נעמה לזימי: תבוא המדינה ותגיד שהיא לא רוצה את חסות הנוער, והיא אומרת שנוער בסיכון או משהו יישאר ברחובות, לפחות שהיא תהיה כנה, אבל נסגרו בשנתיים האחרונות 14 מוסדות, ויש רשימת המתנה של 100 נערים ונערות.

נעמה לזימי: אנחנו זוכרים איך לפני כשנתיים נמצאה הנערה מרים פרץ זכרה לברכה, מתה ממנת יתר ברחוב, כי היא המתינה להיכנס למוסד.

נעמה לזימי: ה-15 מיליון האלה הם כלום, אבל הם החיים של אנשים, וזה לא צחוק.

נעמה לזימי: כשאני כועסת על קיצוץ רוחבי ברווחה, אני מבינה שבסוף זה עוד מיליון ועוד גרוש שפשוט גוזרים את דינם של האנשים המוחלשים האלה.

נעמה לזימי: עכשיו אני לא רוצה שכל הפאתוס הזה יבוא כדי לתת איזה נאום חוצב להבות, אלא באמת כדי לדבר על היעדר התקצוב הזה שגם מייצר אצל גורמי הרווחה, כי ישבתי עם הרבה מהם, הסתכלות תמידית על החור בגרוש.

נעמה לזימי: לא הסתכלות רוחב, לא על חזון, לא על יכולת לשרטט איזשהו שינוי.

נעמה לזימי: ככה נראים אחוזי הצלחה, ככה נראים הנתונים, וככה נראה השירות הזה שחייב להיות שירות שהוא בעדיפות עליונה.

נעמה לזימי: הנוער הזה, מגיעה לו הזדמנות, וכשמשקיעים בו ואנחנו מכירים את סיפורי ההצלחה, הוא יוצא מהמקום הזה והוא גם תורם לחברה.

נעמה לזימי: לא יכול להיות שסכומים שהם גרושים, של 15 מיליון, זה משהו שאנחנו בכלל דנים עליו.

נעמה לזימי: אני רוצה באמת להבין, בהמשך לינון, מה אנחנו עושים עם הסיפור הזה, אחת ולתמיד.

חנן פריצקי: אז ראשית, תתפלאי, אבל אני מסכים עם כל מילה.

נעמה לזימי: תודה.

חנן פריצקי: דבר שני, אנחנו גם לא חושבים שפילנתרופיה צריכה לממן את השהייה, פילנתרופיה אמורה להיות רך ורק מעל 100 אחוז.

חנן פריצקי: אני חושב שבחסות הנוער עשינו גם דברים בשנים האחרונות, נכנס כרגע מנהל חדש - - -

נעמה לזימי: בשנים האחרונות?

חנן פריצקי: היו שם בעיות, אין ספק שהיו שם בעיות.

נעמה לזימי: בשנים האחרונות העמקתם את ההפרטה לחברת כוח אדם שעושה רווח על נוער בסיכון.

חנן פריצקי: אני רוצה כרגע לעזוב את הנושא של ההפרטה, אני רוצה לדבר על השירות עצמו.

חנן פריצקי: בשירות עצמו אני חושב שנכנס מנהל חדש שבוחן את כל העניין הזה, בוחן את כל שיטת העבודה והתמריצים מול העובדים.

חנן פריצקי: צריכים להבין שאנחנו נמצאים בעולם של חסר, כל עולם המטפלים והמדריכים אצלנו הוא באמת בעייתי, היינו רוצים לתת שם הרבה יותר תקציב.

נעמה לזימי: כחוסר התנאים, כך חוסר כוח האדם.

חנן פריצקי: כל שקל בשכר מדריכים במשרד, זה 50 מיליון שקלים, צריכים להבין את זה.

חנן פריצקי: מדובר בהרבה מאוד כסף בשביל שיפור התנאים.

חנן פריצקי: אנחנו חושבים על דברים מחוץ לקופסא, כמו מתן תמריצים, כמו תמריצי שימור, שימור לעובדים שיישארו תקופה יותר ארוכה.

חנן פריצקי: נעשית על זה חשיבה בחודשים האחרונים, אני מאוד מקווה שבקטע הזה, לצורך העניין, גם לקראת 2024-2023 המהפכה תהיה - - -

נעמה לזימי: מה עם המדריך כפרופסיה?

נעמה לזימי: זה משהו שאני יודעת שגם השר רוצה לקדם, ואני מסכימה איתו.

חנן פריצקי: אז אני אומר, אנחנו מדברים על תמרוץ מדריכים, אנחנו מדברים על שימור מדריכים, אנחנו מדברים על תוספת למדריכים, אבל ראשית זה עולה הרבה מאוד כסף, ושנית אנחנו צריכים לראות איך אנחנו עושים את זה נכון.

נעמה לזימי: אז אין תוספת תקציב?

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חבר'ה, אני רוצה להתקדם.

אלכס קושניר: נירה, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה לומר בפנייה שלי לאוצר, ולא למשרד הרווחה, כמו שנאמר כאן קודם, משרד הרווחה מתוקצב בחסר, בטח אל מול התנאים שקורים עכשיו, ובטח אל מול כל המשברים שאנחנו חווים, והמשא ומתן שצריך לעשות על כל דבר פשוט מוציא מהדעת בעיניי.

נירה שפק: חוויתי הצעת חוק שלי לוועדה לנפגעים אזרחיים, כמו שזה נקרא, וכל הנושא הזה שהוא "מעל" כי למשפחות השכול האזרחי אין תקצוב, ובא משרד הרווחה ואומר שהוא מוכן לשים שקל על שקל כדי להרים נושא חשוב זה שלא מטופל מאז קום המדינה, והאוצר מנהל איתי משא ומתן על השקל מול שקל של בין 3-2 מיליון.

נירה שפק: אני אומרת פה, אני לא עוצרת את הרווחה, כי לא פוגעים במי שצריכים לעזור לו, אבל אני אומרת פה בוועדה, שאם לא נקבל את המענה הזה, ואם לא יהיה לי מענה למשפחות השכול האזרחי, אנחנו נדאג לעצור את הדברים של האוצר, כדי להסביר מה סדר העדיפות.

נירה שפק: אני נתתי את הדוגמא שלי לא כי אני חושבת שאת זה צריך לתקצב, אלא כי חוויתי את זה אישית, ולא על 400 מיליון או על 500 מיליון, על פקקטה של 2 מיליון, וזה לא מקובל.

נירה שפק: כמו שניהלו איתי את המשא ומתן הזה כאילו זה לקנות גרעינים, ואין הבנה שיש מאחורי זה אנשים שחוו שכול, או חוו היעלמות, שבן אדם יצא מהבית וכבר 20 שנה לא רואים אותו, והילד, האמא, האבא, מאשימים את עצמם לאן הוא נעלם והם צריכים לקבל טיפול נפשי, אז זה הדליק לי נורה אדומה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: כן, בני בגין, בבקשה.

זאב בנימין בגין: תודה, אדוני היו"ר.

זאב בנימין בגין: שתי סוגיות, אחת, האם יש לכם סעיף תקציבי הנוגע לעידוד וחינוך והשכלה גבוהה של עובדים סוציאליים ועובדים בשטח מן החברה הערבית?

זאב בנימין בגין: חלק גדול מן הפשיעה הוא שם, חלק גדול מהבעיות הם שם, וזה בחוסר.

זאב בנימין בגין: אנחנו עומדים בחוסר כבר שנים רבות, ואין תוחלת רבה לעבודה, בייחוד עם בני נוער אבל גם עם אחרים, עובדים סוציאליים, מעבר לפער השפה, השפה פה היא חיונית, ואני מבקש לדעת אם יש אצלכם סעיף כזה.

זאב בנימין בגין: הסוגייה השנייה היא שירות המבחן.

זאב בנימין בגין: אני מבקש להביא לידיעת

זאב בנימין בגין: כם כי בדקתי את המספרים בחודש שעבר.

זאב בנימין בגין: בחודשים האחרונים, וזה נשמע ממש מוזר, יושבים בבתי הסוהר בחודש אחד 1,000 ובחודש אחר 2,000, ואלה מספרים של הקצבות של אנשים שאינם עצורים מעצר ימים, יש בערך 500 כאלה, הם אינם עצורים עד תום ההליכים לאחר שבית המשפט נתן דעתו לסיכון הנובע מהם ולאפשרות של שיבוש החקירה.

זאב בנימין בגין: הם עצורים תחת המשבצת של "עצורים עד להחלטה אחרת", ועל פי הידוע לי, חלק מן ההמתנה לאותה החלטה אחרת, הם תזכירים של שירות המבחן.

זאב בנימין בגין: לשם כך גם כן נדרשים עובדים סוציאליים.

זאב בנימין בגין: יש גם עניינים צדדיים וצריך לשנות את השיטה, את ההיקף של הבדיקה בשלב הזה כי הרי הם לא עומדים שם בפני ועדת שחרורים, הם לא נדונו ועוד לא קרה כמעט שום דבר, ואנחנו יודעים שיש רבים מהם שמשוחררים כעבור כמה חודשים מפני שישבו במעצר ונשללה חירותם ללא הצדקה, בגלל הפעולה הפקידותית הזאת של העובדים הסוציאליים, ששוב, כנראה גם שם חסרים, להכנת תסקירי המבחן.

זאב בנימין בגין: אז אני מבקש לשאול, האם אתם עוסקים בכך מול האוצר?

זאב בנימין בגין: אני מבקש לשאול גם את האוצר, כי זו פעולה נדרשת, כי היא עוסקת בצדק בסיסי, זה מעבר לצדק החברתי.

זאב בנימין בגין: שלילת חירות של אדם עקב כשלים פקידותיים זה נראה לי דבר שאין לסבול אותו במדינה מתוקנת.

אלכס קושניר: כן.

חנן פריצקי: אני אענה על שתי הסוגיות.

חנן פריצקי: הסוגייה הראשונה, לגבי ההכשרה של עובדים סוציאליים, אז אנחנו מבצעים הכשרות לצורך תפקידים ספציפיים בתוך המשרד, אנחנו לא מבצעים הכשרות השכלתיות לצורך העניין, זה לצורך העובדים הסוציאליים.

חנן פריצקי: גם דיברת על החברה הערבית בכלל, אז היום אנחנו בהחלטת ממשלה 550 אנחנו נכנסים להרבה מאוד תחומים, מה שלא הכנסנו בהחלטה הקודמת של המגזר הערבי, ואנחנו נמצאים שם בהרבה מאוד תחומים בקהילה ובשירותים החברתיים.

זאב בנימין בגין: זאת אומרת, שיטות לעידוד צעירים ערביים לעבור למקצועות האלה?

חנן פריצקי: גם בנושא צעירים, יש לנו גם תוכניות עידוד בכלל להעצמה של צעירים, תוכניות של צעירים, אנחנו עושים שם הרבה דברים.

זאב בנימין בגין: לא, אני מדבר על העניין הזה המסוים.

חנן פריצקי: לגבי עבודה סוציאלית, ספציפית לגבי האוכלוסייה הערבית, אני לא מכיר.

חנן פריצקי: אני חייב להגיד - - -

זאב בנימין בגין: לא, גם קלינאי תקשורת חסרים לנו, גם בערבית, גם שם השפה היא חיונית.

חנן פריצקי: אז אני לא מכיר את זה, אני מוכן לבדוק ולחזור אליך.

זאב בנימין בגין: בבקשה, תבדוק.

חנן פריצקי: אז אני מוכן לבדוק ולחזור אליך בעניין הזה.

חנן פריצקי: לגבי מה שהזכרת לגבי שירותי מבחן, אנחנו מודעים לבעיה.

חנן פריצקי: בסוף תקציב 2021 קיבלנו תוספת מאוד גדולה של שעות נוספות וכוננויות, רובם הגדול הופנה לצורך שירותי המבחן, על מנת לקצר את הזמן שאנשים מחכים לתזכירים.

חנן פריצקי: אנחנו עדיין עושים את זה, יש שם שיפור, הוא לא מספיק, אבל אנחנו יושבים על הסיפור הזה מאוד חזק, על מנת לצמצם את הפערים בין זמן התזכיר ולקצר אותו ככל שניתן.

חנן פריצקי: אנחנו מודעים לבעיה, ואנחנו מטפלים בה.

זאב בנימין בגין: יש לכם בעיה תקציבית ברגע זה?

חנן פריצקי: זה בעיקר בעיות של איוש תקנים, ושם אנחנו מנסים לתת מענים, הן בתחום השעות הנוספות והן בתחום הכוננויות, על מנת שאנחנו נעודד אנשים ותקנים בשירותי מבחן, שיתמקדו בעניין התזכירים.

זאב בנימין בגין: ויש אופק לזה, אתה אומר?

חנן פריצקי: אנחנו שם, לחלוטין יש אצלנו שיפור בעניין.

זאב בנימין בגין: תודה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: טוב, פנייה מספר 23-002, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה הפנייה הבאה היא פנייה 8 עד 9 תיאום הפעולות בשטחים, בבקשה.

גל אסף: גל אסף, מאגף תקציבים.

גל אסף: הפנייה נועדה לתקצב סכום של כ-18.5 מיליון שקלים בהוצאה נטו, ו-14 מיליון שקלים בהוצאה מותנית בהכנסה לשיפור האכיפה והדין בשטחי C - - -

מוסי רז: אבל למה?

מוסי רז: החלטת הממשלה מדברת על 27-23 והיא מדברת על 14 מיליון לשנה, וכאן אתם מדברים על 18.5 מיליון ל-2022.

מוסי רז: איך זה קשור להחלטת הממשלה?

גל אסף: בהחלטת הממשלה היא דיברה על סכום מסוים בהוצאה מותנית וסכום מסוים בהוצאה נטו.

מוסי רז: איפה זה כתוב?

גל אסף: החלטת הממשלה דיברה ערק על הוצאה נטו, את ההוצאה המותנית אתה לא רואה כי היא חלק מהתקציב - - -

מוסי רז: אז אני מבקש לראות אותה, יש החלטת ממשלה, יש הסכם קואליציוני, אני נגד זה, אבל תראה לנו את זה.

מוסי רז: אם אין דבר כזה, אני עוד לא אתן בונוס לדבר שאני נגדו.

גל אסף: למה הכוונה בבונוס?

מוסי רז: זאת אומרת, מדובר על זה שזה בכלל לא מתחיל השנה, זה מתחיל בשנת 2023.

גל אסף: לא.

מוסי רז: תקרא את החלטת הממשלה שאתם צירפתם.

מוסי רז: כתוב בשנים 2027-2023.

גל אסף: אוקיי.

מוסי רז: אז אני מבקש שהדיון יידחה ליום ה-1 בינואר 2023.

אלכס קושניר: יש לכם תשובה לשאלה הזאת?

מוסי רז: זה נוגד את החלטת הממשלה.

גל אסף: אני לא בטוח שזה - - -

מוסי רז: בפרט כשמגדילים.

מוסי רז: הרסו בחמש השנים האחרונות 1,069 בתים, בדקתי, עד 33 היתרים.

מוסי רז: כלומר, על כל היתר הרסו 32 בתים, ורוצים להרוס יותר.

מוסי רז: בסדר, אז בשנה הבאה, לא השנה.

גל אסף: חבר הכנסת, אני פשוט מסתכל עכשיו בנוסח של ההחלטה, וזה יישום הסכמים קואליציוניים בשנים 2021 ואילך.

מוסי רז: כתוב 2027-2023 בהחלטת הממשלה, זה מה שאתם צירפתם, תסתכל, כתוב בשנים 2027-2023.

גל אסף: החלטת ממשלה 551 מיום 24 באוקטובר 2021.

מוסי רז: איפה היא?

גל אסף: אני מאמין היא מצורפת.

מוסי רז: אתה מאמין?

מוסי רז: במה שמצורף כתוב 2023 - - -

גל אסף: אבל היא מצורפת, אני אומר אותה.

אלכס קושניר: כן, תמשיך.

גל אסף: מנחה אותנו להקצות כספים קואליציוניים - - -

מוסי רז: אז אני מבקש שתצרפו אותה, תבואו אחרי החג - - -

אלכס קושניר: רגע, אבל שנייה, מוסי, הנה היא פה.

גל אסף: חבר הכנסת, היא מצורפת.

אלכס קושניר: תן לו לסיים משפט.

אלכס קושניר: כן.

גל אסף: מנחה את האוצר להקצות את הכספים כמו שהם מגיעים כיום לוועדה.

מוסי רז: איפה היא?

גל אסף: קיבלנו את חוות הדעת המשפטית.

אלכס קושניר: הנה זה.

מוסי רז: ראיתי חוות דעת משפטית.

אלכס קושניר: בסעיף 3 חוות הדעת המשפטית.

מוסי רז: אגב, גם בחוות הדעת המשפטית יש הערות.

אלכס קושניר: אבל רגע, סעיף חוות הדעת המשפטית, סעיף 3, אומר שבשנת 2022 יועברו 18.5 מיליון שקלים.

מוסי רז: בסדר, אבל זו לא החלטת הממשלה.

מוסי רז: מה זאת אומרת?

מוסי רז: היועץ המשפטי הוא מעל הממשלה?

אלכס קושניר: אכיפת הדין באזור יהודה ושומרון.

גל אסף: חבר הכנסת, בהחלטת ממשלה מצורפת טבלה, יוספו השורות הבאות סכום בשנת 2022.

גל אסף: אין לי בעיה לשבת שנייה להסביר מה העניין לגבי 2023, אם הייתה איפשהו טעות סופר, נתקן אותה.

גל אסף: בהחלטת הממשלה זה משנת 2022.

אלכס קושניר: תפנה אותנו, איפה זה בהחלטת הממשלה?

מוסי רז: איפה זה?

גל אסף: בהחלטת הממשלה יש את "מחליטים לתקן" במקום, ובסעיף 2 יש "יוספו השורות הבאות".

גל אסף: אתם רואים?

גל אסף: זה בעמוד השלישי של החלטת הממשלה, בעמוד הרביעי של החלטת הממשלה יש שלוש שורות לגבי מתאם פעולות הממשלה בשטחים, וזה סכום בשנת 2022.

גל אסף: אין שם, חבר הכנסת, שום סכום בשנת 2021, בגלל זה לא הגענו בשנת 2021.

מוסי רז: אבל גם אין ב-2022, כתוב ב-2027-2023.

אלכס קושניר: אבל הוא אומר לך שיש, רק שאני עכשיו לא מוצא את זה.

מוסי רז: איפה?

מוסי רז: זה עכשיו לא מצורף.

מוסי רז: בפעם הקודמת זה היה מצורף, זה עכשיו הושמט מפה, החלטת הממשלה.

אלכס קושניר: לא, הנה, רגע.

אלכס קושניר: בואו נוודא שאנחנו מדברים על אותו דבר.

אלכס קושניר: אתם מתייחסים - - -

גל אסף: אנחנו מתייחסים להחלטת ממשלה 551.

אלכס קושניר: 551.

מוסי רז: אבל איפה היא?

מוסי רז: היא הייתה מצורפת בישיבה הקודמת, והיה כתוב 2027-2023.

מוסי רז: אולי טעות, אני לא יודע.

גל אסף: אני מאמין שהיא מצורפת, אני אלך רגע לבדוק - - -

מוסי רז: אני לא יודע.

אלכס קושניר: לא, היא מצורפת, הנה אנחנו מולה, רק איפה?

אלכס קושניר: תפנה אותנו בדיוק איפה זה.

גל אסף: בעמוד הרביעי של החלטת הממשלה.

מוסי רז: אבל היא לא מצורפת, איפה היא?

אלכס קושניר: הנה, אני רואה אותה.

גל אסף: בטבלה האחרונה יש שלוש שורות, ובאחת השורות האחרונות זה מתאם פעולות הממשלה בשטחים.

גל אסף: אין לי בעיה לבוא אליכם להראות לכם.

אלכס קושניר: הנה, אני רואה.

אלכס קושניר: 17-31-08 – 11.6?

גל אסף: כן, ולפני זה יש לך שורה של 4.7 ו-2.6.

אלכס קושניר: כן, אני רואה.

מוסי רז: זה אבל מצורף להחלטת הממשלה.

מוסי רז: מה כתוב בהחלטת הממשלה עצמה?

אלכס קושניר: לא, אבל זה חלק מהחלטת הממשלה, זאת טבלה - - -

גל אסף: זאת תוספת - - -

מוסי רז: בפעם הקודמת הביאו לנו את החלטת הממשלה, שהיה כתוב בה שחור על גבי לבן 2027-2023.

מוסי רז: למה ההחלטה הושמטה ממה שהביאו לנו היום?

מוסי רז: זה כבר חשוד, עוד לפני שאני יודע על מה מדובר.

גל אסף: חבר הכנסת, שום דבר לא הושמט.

מוסי רז: אז איפה זה?

מוסי רז: איך זה נעלם?

גל אסף: אז אני אסביר.

גל אסף: החלטת הממשלה הזאת מתקנת את החלטת הממשלה הקודמת.

גל אסף: בהחלטת הממשלה הקודמת לא פורט על תוספת למתאם פעולות הממשלה בשטחים.

מוסי רז: ככה הממשלה החליטה על טבלה בלי שום מלל?

גל אסף: לא, זה תיקון.

גל אסף: זה תיקון להחלטת הממשלה הקודמת.

מוסי רז: איפה?

מוסי רז: אבל הייתה החלטה.

יואב הכט: אם אפשר להתייחס?

אלכס קושניר: כן.

מוסי רז: איפה ההחלטה הקודמת שזה מתקן?

מוסי רז: למה יש מתאמים כאן?

יואב הכט: אני לא יודע לאיזו החלטת ממשלה אדוני מתייחס.

יואב הכט: החלטת ממשלה 279, שהיא ההחלטה שהחלטה 551 מתקנת אותה, נראית מאוד מאוד דומה, אין בה יותר מלל, זאת גם כן טבלה שבה מפורטים התוכניות התקציביות, הסכומים התקציביים להקצאה ב-2021 וב-2022.

יואב הכט: יכול להיות שאתה מתייחס להחלטת ממשלה אחרת.

מוסי רז: מה שהם אומרים זה פשוט לא נכון, ואני אמצא את מה שהיה פה בפעם הקודמת, ואני אראה את זה.

מוסי רז: זאת פשוט בושה וחרפה, מעלימים מפה מסמכים, זה מה שהיה פה עכשיו.

אלכס קושניר: איך מעלימים מסמכים?

אלכס קושניר: למה מעלימים מסמכים?

מוסי רז: אלכס, היה לנו בישיבה הקודמת מסמך שהיה כתוב בו 2027-2023.

אלכס קושניר: אבל יש פה החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: אתה לא יכול להגיד שהחלטת הממשלה הזאת שעכשיו מצורפת ושאליה הם מתייחסים לא קיימת, מוסי.

מוסי רז: הייתה?

יואב הכט: זאת החלטת הממשלה.

מוסי רז: שמה היא אומרת?

אלכס קושניר: יישום הסכמים קואליציוניים 2021 ואילך.

אלכס קושניר: תיקון החלטת ממשלה, מענקים ביטחוניים לרשויות המקומיות לשנת 2022, זה מה שכתוב.

יואב הכט: אדוני, מה מספר ההחלטה שאתה מתייחס אליה?

ינון אזולאי: של מי הכסף הקואליציוני?

ינון אזולאי: לא חשוב, בדקתי.

מוסי רז: 20 במרץ.

מוסי רז: אז הסכום הזה - - -

יואב הכט: זה סעיף שמופיע מול מספר רב של מפלגות, האכיפה בשטחי C.

אלכס קושניר: אתה מדבר על החלטה 551, מוסי?

מוסי רז: אני לא יודע מה המספר, כתוב שהמכתב מיום 20 במרץ.

אלכס קושניר: יש פה 24 באוקטובר.

יואב הכט: החלטה 551 היא מיום 24 באוקטובר.

אלכס קושניר: יש מכתב מיום 20 במרץ של הייעוץ המשפטי של מערכת הביטחון.

אלכס קושניר: בסעיף 3 כתוב: "על פי המוצע בשנת 2022 יועברו 18.5 מיליון שקלים לטובת אכיפת דין באזור יהודה ושומרון".

אלכס קושניר: זה מה שכתוב, סעיף מספר 3.

מוסי רז: אז לא - - -

גל אסף: חבר הכנסת, אני חושב שהבנתי מה הפער.

גל אסף: במכתב של היועץ המשפטי במשרד הביטחון כתוב גם שהוא יחוזק בשנים 2027-2023.

אלכס קושניר: בסעיף 4?

גל אסף: בסעיף 4.

גל אסף: אני חושב שהוא התכוון, חשוב לו להדגיש, שזו החלטה לא רק לשנת 2022 אלא גם לשנים הבאות.

גל אסף: יכול להיות שזה היה הפער.

אלכס קושניר: כתוב "בנוסף", שים לב, מוסי.

אלכס קושניר: "בנוסף, בהתאם לסיכום עם הדרג המדיני בחלק מהמערכות.

אלכס קושניר: ..".

מוסי רז: זה אומר שאנחנו מעבירים 70 מיליון שקלים לכל הריסת בית, כל הריסת בית עולה 70 מיליון שקלים.

מוסי רז: אני מקוזז עם שלמה קרעי.

אלכס קושניר: אין בעיה, בסדר.

אלכס קושניר: כן?

ינון אזולאי: אגב, אני שואל למה לא אוכפים מספיק בשטחי C.

ינון אזולאי: אני הייתי שם בסיור וראיתי מקומות שהאכיפה שם איפה שיש השתלטות פלסטינית על המקום, ופתחו שם מחצבות והם עושים מה שהם רוצים, ואין איפה, ולאט לאט הם לוקחים את זה לעצמם ברשות הפלסטינית.

ינון אזולאי: השאלה שלי היא למה אין מספיק אכיפה שם, לא למה יש יותר מידי אכיפה וכמה זה עולה, זה פחות מעניין, אני מוכן לתת לכם עוד כסף אם צריך בשביל אכיפה בשטחי C.

גל אסף: חבר הכנסת, הפנייה הזו נועדה לתגבור של האכיפה.

גל אסף: זאת אומרת, כל הכסף פה, ואני יכול להסביר עכשיו את כל הכסף, נועד לממן תקנים רחבים, ציוד, כדי לעשות אכיפה יותר רחבה.

ינון אזולאי: ראיתי, השאלה היא באמת עד כמה אנחנו יודעים שבתוך זה יש מחצבות פיראטיות שם, האכיפה הזאת היא גם בשביל לסגור את אותן מחצבות פיראטיות שפוגעות בנו בישראל?

גל אסף: האכיפה, יחידת האכיפה במינהל האזרחי מטפלת בכל העבירות שקורות - - -

ינון אזולאי: טוב, אנחנו נשמח לקבל מעקב על הנושא הזה.

אלון טל: חבל גם שחה"כ רז יצא מבלי לשמוע שזה גם מיועד לטפל באלימות מצד גורמים יהודיים, זה בסך הכל בשביל שיהיה פה סדר, זה לא - - -

גל אסף: זה על כל שטחי C באופן רחב.

אלון טל: זה בלי אפליה.

אלון טל: זאת אומרת, צריך שם הרבה יותר סדר מאשר יש שם.

אלכס קושניר: כן, עוד שאלות, חברים?

אלכס קושניר: מספר פנייה לוועדה 8 עד 9.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה יש לנו עוד פנייה אחת אחרונה להיום, 16-002, הוצאות חירום אזרחיות, בבקשה.

גל נימני: גל נימני, אגף התקציבים.

אלון טל: אני רק שואל, יש עוד בקשות ממשרד הביטחון היום?

אלכס קושניר: לא, שתי הפניות שהיו מטפלים בהן.

אלון טל: יש לדעתי שלוש, אבל תכף אני אסתכל.

נירה שפק: 16 זה גם משרד הביטחון, זה הסעיף האזרחי של משרד הביטחון.

אלכס קושניר: כן.

גל נימני: גל נימני, אגף התקציבים, משרד האוצר.

גל נימני: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022, בסך של 911,489 אלפי שקלים במזומן, לתוכניות הבאות: תוכנית 1613-03 מענה לאיום בלתי קונבנציונלי – גילוי וזיהוי: 10,828 אלפי שקלים.

גל נימני: תוכנית 1616-02 הקמה והחזקת מרכיבי ביטחון והתגוננות אזרחית: 69,429 אלפי שקלים.

גל נימני: תוכנית 1616-03 מיגון: 19,646 אלפי שקלים.

גל נימני: תוכנית 1616-05 מיגון הצפון: 20,410 אלפי שקלים.

גל נימני: תוכנית 1616-06 קורונה – פעילות פקע"ר: 764,920 אלפי שקלים.

גל נימני: תוכנית 1617-03 פרויקטי רשות חירום לאומית: 26,256 אלפי שקלים.

ינון אזולאי: תגיד לי בבקשה, לגבי תוכנית 1616-06, יש פה תוכנית מיועדת בעצם לתקצוב פעילות משרד הביטחון, ואז בני חיל וכל זה.

ינון אזולאי: הרי רוב התוכנית היום נסגרו כבר, למה צריך כזה סכום גדול?

גל נימני: קודם כל, הכסף הוא העברת עודפים משנת 2021 לשנת 2022.

ינון אזולאי: כן, אבל הוא מחויב כבר לאותם דברים?

גל נימני: אם נחלק את זה לשניים, יש פה פעילויות שמשרד הביטחון עושה בצורה מלאה, שזה בני חיל שהזכרת, ונאמני קורונה שלא הסתיים עדיין.

ינון אזולאי: איפה נאמני קורונה?

גל נימני: ביישובים.

ינון אזולאי: איפה היישובים?

גל נימני: כן, אבל זה בכל מקרה העברת עודפים משנה שעברה, תשלומים שבחלקם התשלום בפועל מגיע בשנה העוקבת, ועוד כספים שמשרד הבריאות משתתף בהם, שזה מלוניות, רכש במפקדת אלון, דיגום, וכיוצא בזה.

ינון אזולאי: ועכשיו בתוכנית האחרונה, 1617-03, בסיבות המרכזיות כתוב שהעודפים נוצרו מהחילוץ ומהמגיבים הראשונים.

ינון אזולאי: מיהם המגיבים הראשונים?

גל נימני: נמצא איתנו נציג של פיקוד העורף בזום.

גל נימני: גיל, אתה יכול להרחיב על זה?

ינון אזולאי: מעניין אותי לדעת, מי קובע ומי אלה?

אור ברחק: צוהריים טובים, אור, רמ"ד הסדרים, אגף תקציבים במשרד הביטחון.

אור ברחק: מגיבים ראשונים הם למעשה מספר גופים, בין היתר המשטרה, קבוצה של גופים רלוונטיים, שבעצם, הם אלה הראשונים שבמידת הצורך, במקרה חירום כמו במצב שהוא בלתי קונבנציונאלי, מקרה חירום מהסגנון הזה, הם למעשה הגופים הראשונים שאחראיים לתת מענה ראשוני.

ינון אזולאי: גופים רפואיים גם בתוך זה?

אור ברחק: כן.

ינון אזולאי: איזה גופים רפואיים?

ינון אזולאי: מד"א?

אור ברחק: יש שמונה גופים, אני עכשיו אקריא את הרשימה של הגופים.

ינון אזולאי: אני אשמח.

אור ברחק: למעשה, רשימת הגופים האלה הם למעשה הגופים הראשונים שבמידת הצורך מגיעים, אני כבר אגיד לך את כל הגופים.

ינון אזולאי: הם מעוגנים בחוק?

ינון אזולאי: מה בדיוק?

אור ברחק: יש החלטת ממשלה, ב/80, שלמעשה מסדירה את כל מה שקשור למתן מענה למיני קונבנציונאלי, הכל מעוגן בהחלטת הממשלה הזאת.

אור ברחק: 80 מיליון שקלים קבועים שמגיעים עבור הנושא כל שנה.

ינון אזולאי: שאנחנו לא בטוח משתמשים בהם כל שנה, כן?

אור ברחק: בסוף, כמו שמופיע אצלכם בפנייה, רוב התקציב הולך לשימור קווי ייצור, מסיכות אב"כ ועוד תרופות וכל מה שבעצם נותן מענה למקרה שבמידה ויהיה מקרה חירום, זה הגוף שאמור לתת את המענה הראשוני.

ינון אזולאי: אז תן לי את רשימת הגופים.

אור ברחק: בטח, כן, אני עכשיו משיג אותם.

ינון אזולאי: תוך כדי אני אשאל אותך עוד שאלה, אתה רוצה?

אור ברחק: בטח, בוודאי.

ינון אזולאי: ראיתי פה שיש גם "כמו כן התקשרויות למערכת השליטה והבקרה על פעילות הוועדה לרעידות אדמה".

ינון אזולאי: זה דבר טוב שעושים את הכל לשליטה ובקרה, אבל אם יש לנו שליטה ובקרה ואין לנו מענה לרעידות אדמה, אז מה זה שווה?

ינון אזולאי: שיש רק את הפעמון בלי המצילים?

ינון אזולאי: בלי משהו שאנחנו עושים בשביל רעידות האדמה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאין שום תוכנית בפועל, אנחנו יודעים כמה דיונים נעשו, וכרגע עדיין אין בדיוק מענה לרעידות אדמה.

אור ברחק: אוקיי, אז לגבי המגיעים הראשונים, כבר השגתי כמה: המשטרה, הקבע, בתי חולים, מד"א, ויש עוד כמה גופים שמעוגנים בהחלטה, הם המגיבים הראשונים.

ינון אזולאי: איחוד הצלה מוגנים בהחלטה?

אור ברחק: לדעתי איחוד הצלה דווקא לא נמצאים במגיבים הראשונים, אבל בוא אני עכשיו אוודא.

ינון אזולאי: טוב, חבל שזה כך.

אור ברחק: עכשיו, לגבי רעידות האדמה, אז כמו שהזכרת - - -

ינון אזולאי: 5,000 מתנדבים והם לא מעוגנים בתוך החלטת ממשלה כזאת שהם יכולים להגיע בכל רגע נתון ולהגיב ראשונים, אני חושב שזה לוקה בחסר.

אלכס קושניר: אני חושב שכדאי שתבחנו את הסוגייה הזאת.

אור ברחק: בסדר, לגבי המענה השני, זה לא באמת מענה, זה רק להדליק נורה אדומה בנושא של רעידות אדמה שצריך לעשות יותר.

אלכס קושניר: נירה, בבקשה.

נירה שפק: אני רוצה להגיד שלושה דברים בנושאים שקשורים לסעיף הזה.

נירה שפק: פער אחד הוא הנושא של מרכזי ההפעלה, יש פערים במרכזי ההפעלה, אני רוצה שהוועדה תקבל תמונת מצב ותקצוב, כולל בשנה הקרובה, ודגש על המדרג שאתם מכירים אותו.

נירה שפק: אנחנו רואים שהמציאות מוצאת אותנו בכל מקום, מרכזי הפעלה, גם בעוטף, לא כולם הם מה שנקרא 'מלאים'.

נירה שפק: עם זאת, שאפו על מרכז ההפעלה שהקמתם בעמק הירדן, ראיתי אותו בשבוע שעבר והוא מדהים.

נירה שפק: הדבר השני שאני רוצה לדבר עליו, הוא הנושא של המיגון מעבר לשבעה ק"מ.

נירה שפק: עבודה שנעשית, כולל כאן בוועדה, ואני מברכת את אלכס על ההחלטה שהתקבלה על אשקלון, ואני מזכירה שיש לנו סעיף לטפל בו גם ב-7 עד 14 ביישובי עוטף עזה, שזה מועצות שרוב הפעילות שלהם, הכבישים, בתי הספר והחוגים, נמצאים ב-0 עד 4 וב-0 עד 7 ואין השלמה לזה, וזה נושא שנמשך יותר מידי זמן, ולכן הוא צריך לבוא לידי ביטוי.

נירה שפק: הנושא האחרון, שאני מתעקשת לקבל עליו תשובה עכשיו ולא אחר כך: אני גיליתי, ומרכיבי ביטחון ברוך השם אני מכירה, שהנושא של ההשקיה של הייעור הביטחוני - - מה זאת אומרת?

נירה שפק: ההשקיה.

נירה שפק: ייעור ביטחוני, אתה יודע מה זה?

אלכס קושניר: כן.

נירה שפק: יופי, אז נגיד קח את נתיב העשרה, שמו עצים כדי שיהיה סביב ביטחון.

אלכס קושניר: ברור למה, אוקיי.

נירה שפק: ומה קרה?

נירה שפק: התקבלה הודעה שהמים לזה עוברים לרשויות, אבל תקציב מרכיבי הביטחון לא גדול, ואנחנו יודעים מה המצב של מחיר המים.

נירה שפק: אז אני רוצה להבין איך הוכנס סעיף בלי תקצוב הולם, ועכשיו היישובים שצריכים להתעסק במרכיבי הביטחון שלהם בגדר, בתאורה, באינדיקציה, בשער, בשבילי גישה, ברבש"צ, כיתות כוננות, מחסומים, צריכים לתקצב השקיה של ייעור ביטחוני, שזה לא בגללם, כי אנחנו כמדינה צריכים לספק להם את הביטחון הזה.

נירה שפק: לזה אני מבקשת תשובה עכשיו.

אלכס קושניר: יש תשובה?

גל נימני: אני לא מכיר את הסוגייה הזאת.

אור ברחק: שוב, זאת באמת סוגייה שנכנסה עכשיו לכל העניין של הייעור הביטחוני.

אור ברחק: אין לי תשובה ישירה לתת לוועדה, אנחנו נבדוק את זה.

נירה שפק: אבל אמרנו להם שהם ישלמו על זה, אבל עוד לא עשינו על זה עבודה, קודם כל תשלמו אתם ואנחנו לא.

נירה שפק: אז אני מבקשת שמשרד הביטחון, עד שתהיה תשובה ויציגו אותה לוועדה, עלות ההשתה של ההשקיה של הייעור הביטחוני לא תהיה על היישובים.

אור ברחק: שוב, נגיד שזה בעצם נעשה באמת בשיתוף ביחד עם הרשויות.

אור ברחק: אלה פרויקטים שהם משותפים גם לנו וגם להם.

אור ברחק: בסופו של דבר אנחנו קבלן הביצוע שבעצם מבצע את כל העבודות בפועל, בתיאום כמובן מלא עם הרשויות.

אור ברחק: את הסוגייה הזאת אני אבדוק כמובן מול הגופים הרלוונטיים, ונעביר את ההתייחסות.

נירה שפק: רגע, סליחה שאני עוצרת אותך.

נירה שפק: אני עוצרת אותך כי אני מכבדת אותך ותכבד אותי.

נירה שפק: הרשויות לא עושות תיאום כשיש בעיה של תצפית, כשמישהו יכול לראות אותם ולעשות כינון ישיר.

נירה שפק: גם הרכבת לא עושה תיאום כהם שבנו אותה בצורה שאפשר לירות עליה, ולכן, בואו נשים נתונים גם למי ששומע אותנו.

נירה שפק: כשיש בעיה של איום, התפקיד שלנו הוא לוודא שאין איום על האזרחים.

נירה שפק: הפרויקט נעשה בשיתוף עם הרשות כי זה אצלם.

נירה שפק: כדי להשקות את העצים שהם יגיעו לגובה שהם באמת יסתירו, כן?

נירה שפק: ולא כמו שאני בכפר עזה זוחלת כי רק ככה זה מסתיר אותי, ואם אני ארים את הטוסיק יירו, אז אני צריכה, מה שנקרא, לחכות, אז במטותא, אל תזלזל בנו ותיתן תשובה מכובסת.

נירה שפק: תגיד שאתה תבדוק ואתה תחזור אלינו.

אור ברחק: אנחנו נבדוק ונחזור אליכם.

נירה שפק: תודה רבה.

אלכס קושניר: כל דבר שנירה תגיד אתה תגיד?

אלכס קושניר: כי זה נחמד, זה יכול לעבוד לא רע.

ינון אזולאי: זאת התשובה הכי טובה שיש בשבילה.

נירה שפק: לא, הוא בסדר, הוא בסדר.

אלכס קושניר: טוב, האמת שאני לא שמעתי על זה, זאת הפעם הראשונה שאני שומע על הדבר הזה.

נירה שפק: אני כל פעם אביא לך משהו חדש.

אלכס קושניר: זה נראה לי לא הגיוני ולא סביר שאתם עוד לפני שאתם בודקים אתם מטילים על הרשויות עלויות כאלה, שהם בעצם צורך בטחוני.

אלכס קושניר: לכן, אני באמת מבקש שתבדקו את הסוגייה הזאת וגם את הסוגייה השנייה שנירה העלתה.

נירה שפק: ואת הנושא האחרון אני אשאיר לטיפול שלך ושלי.

אלכס קושניר: טוב, אז פנייה 16-002 של הוצאות חירום אזרחיות, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: הפנייה אושרה אני רוצה, חברים, להגיד לכם תודה רבה.

אלון טל: את התקנים למינהל האזרחי העברנו?

ינון אזולאי: אתה יכול להגיש רוויזיה.

אלון טל: לא, לא, זאת שאלה.

אלכס קושניר: בפנייה הקודמת.

אלון טל: זה עבר?

ינון אזולאי: כן, כן, עבר.

נירה שפק: הכל עבר.

ינון אזולאי: עבר בשלום.

נירה שפק: אלון, הוא פשוט בדיליי, הוא חזר מחו"ל.

אלכס קושניר: טוב, אז אני רוצה להגיד לכם תודה, חברי הכנסת, מהקואליציה ומהאופוזיציה כאחד, לצוות הוועדה, ללשכה המשפטית, למחלקת הפרוטוקולים, לדוברות, לערוץ הכנסת, לכל מי שנמצא פה, לעובדי הכנסת, הסדרנים שנמצאים איתנו לרגל החג.

אלכס קושניר: אני חושב שהיום עשינו דברים מאוד חשובים, גם בבוקר וגם עכשיו.

אלכס קושניר: אני רוצה לאחל לכולם חג פסח כשר ושמח, שנזכה לחג שקט, ובאמת נוכל להרגיש את עצמנו כיוצאים ממצרים לחופש, שכל אחד ירגיש ויבחר את הדרך שלו ואת החופש שלו.

אלכס קושניר: שיהיה לכולם חג שמח.

אלכס קושניר: כן, נעמה, בבקשה.

נעמה לזימי: תודה, תודה רבה, זה ממש מרגש.

נעמה לזימי: נירה הזכירה את זה, אז חשוב גם לפרגן כאן.

נעמה לזימי: כשדיברנו על מרכזי ההגנה לטיפול בקטינים שנפגעו מאלימות ונפגעו מינית, אז באמת מי שהביאה אותי לנושא הזה כדי להביא את הכסף הקואליציוני, גם לדברים אחרים כי היא עוסקת באמת בהרבה דברים, זאת מנכ"לית הלובי נגד אלימות מינית, יעל שרר, שאתמול קיבלה הודעה שהיא תדליק משואה ביום העצמאות על הפעילות החשובה שלה למיגור אלימות מינית מכל מרחב שהוא, ואני חושבת שזה הזמן גם באמת לפרגן לחברה האזרחית שמלווים אותנו ועושים עבורנו, וגם ליעל, ובכלל לכל מדליקי ומדליקות המשואה, כשלדעתי השנה היו בחירות מדהימות, וגם נירה בטח תרצה להגיד משהו.

אלכס קושניר: השנה לא יהיו בחירות.

נירה שפק: צריך להגיד לשר, חילי טרופר, כל הכבוד, האמת שבאמת, אין מה לומר.

נירה שפק: אני רוצה להוסיף לגבי יעל, שאני חושבת שיעל מסמלת את מה שאנחנו אומרים, שהמציאות לפעמים קשה, לא לפעמים אלא הרבה פעמים היא קשה, ואפשר להתבחבש בלמה זה קרה לנו, ויעל היא כמו עוף חול, היא פשוט צמחה מתוך כאב, מתוך הטרגדיה האישית שלה, והיא באה ואמרה שהיא עושה שינוי.

נעמה לזימי: היא מתקנת עולם, תיקון עולם.

נירה שפק: ועם השינוי הזה היא מתקנת, עם חדרים אקוטיים התעסקנו, בטיפול באנשים שעברו פגיעות מיניות, ובאמת כאלה אנחנו צריכים להוקיר - - -

נעמה לזימי: הראיות הפורנזיות שמירב בן ארי העבירה, נכון.

נירה שפק: והראיות של מירב בן ארי זה גם שלה, אז תראו כמה אדם אחד עשה.

נעמה לזימי: משנה עולם.

נירה שפק: אז בהמשך לזה אני רוצה להגיד שהיום, כמו אמרת, על שולחן החג, כשנהיה בסוף השבוע ונשב כולנו עם הבגדים היפים שקנינו, וכולנו ניראה חגיגיים, לא נראה מי ימין, מי שמאל, מי דתי, מי חילוני, והכל יהפוך להיות לביחד אחד של לחגוג על השולחן הזה, וזה מה שצריך.

נעמה לזימי: וכולם מוזמנים לבית הכנסת, בית הכנסת פתוח לכולם, רק צריך להגיד את זה, נכון?

נירה שפק: אז חג שמח.

ינון אזולאי: אז אני רק רוצה להמשיך עם מה שאמרתם, פסח כשר ושמח, אבל לא לשכוח, אנחנו נמצאים במקום שבו כמו שאמרת שכולנו נשב בשולחן בבגדים יפים, אבל יש משפחות שאין להן מה לאכול, יש משפחות שהבגדים שלהן עדיין לא יפים.

נעמה לזימי: נכון.

ינון אזולאי: שכל אחד ייקח על עצמו לעזור לעוד משפחה לפי היכולת שלו.

נעמה לזימי: יפה.

ינון אזולאי: וזה מבחינתנו יהיה הקבלה של כל אחד מאיתנו, ולא משנה מאיזו עדה ומאיזה מגזר, כדי שעוד משפחה תוכל לשבת עם כלים יפים, עם בגד ללבוש ולחם לאכול.

נעמה לזימי: עם כבוד, נכון.

אלכס קושניר: לא לחם.

ינון אזולאי: לחם עוני, זה נקרא לחם עוני.

נעמה לזימי: המצות.

ינון אזולאי: הא לחמא עניא, זה לחם עוני.

ינון אזולאי: אני מצטרף למה שאלכס אמר, פסח כשר ושמח, ואם אלכס אמר פסח כשר ושמח, כשר, אז סימן שעשינו שינוי במושב הזה - - -

אלכס קושניר: למי שזה חשוב לו, אתה יודע.

ינון אזולאי: גם לאלכס היה שינוי מבורך.

אלכס קושניר: אני בעד חופש.

ינון אזולאי: אז באמת, כל אחד יחשוב על השני, וכך באמת ניכנס גם נקיים רוחנית לחג הזה.

נירה שפק: אמן.

נירה שפק: תודה אלכס, גם לך.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.