ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 80, 2022-04-10 12:00

מירב בן ארי: צוהריים טובים.

מירב בן ארי: אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: היום 10 באפריל 2022, ט' בניסן תשפ"ב.

מירב בן ארי: הנושא הוא דיון מעקב אחרי התוכנית הלאומית למיגור הפשיעה בחברה הערבית "מסלול בטוח".

מירב בן ארי: גם את הדיון הזה, ברשותכם, אני רוצה לפתוח בתנחומים למשפחות של הנרצחים שהיום קוברות את יקיריהן: ברק לופן, תומר מורד ואיתם מגיני.

מירב בן ארי: אנחנו שולחים מכאן את תנחומינו על הרצח של היקירים שלכם ובהזדמנות זאת גם נאחל החלמה מהירה לפצועים שנמצאים עדיין בבתי החולים.

מירב בן ארי: זה לפני הכול.

מירב בן ארי: כעת נעבור במעבר חד מסוים אל ישיבת הוועדה, לדעתי השלישית בתחום שלך, שעוקבת אחרי יישום תוכנית החירום הלאומית של מאבק בפשיעה בחברה הערבית "מסלול בטוח", אותה מוביל בצורה רצינית ומקצוענית חברי סגן השר סגלוביץ'.

מירב בן ארי: אנחנו עוקבים כאן אחרי הדיונים, ובכלל, גם ברשתות וגם הפעילות, מה קורה במלחמה בפשיעה.

מירב בן ארי: עוד לפני שמתחילים אני כבר רוצה לומר, אצלנו מפחדים תמיד לומר דברים – מפחדים מעין הרע וכו' – אז נגיד בעדינות שאנחנו רואים באמת באמת ניצנים, אפילו כבר יותר מניצנים, של באמת שינוי, הרבה בזכות העבודה המקצוענית שאתה עושה ומוביל את האירוע.

מירב בן ארי: אני אגיד גם בסוף, אבל מכיוון שיש לי סיבוב פה של ארבע שנים לפני כן, זה שכימתת בלוחות זמנים במשרדים – יש פה נציגים, גם מנכ"ל משרד האוצר כאן – כימתתם ממש כצוותים, מראש לוחות זמנים וכל שבועיים באמת עבודה, ברור לי שכבר התכנון הראשוני הביא לאותן הצלחות כי אין מה לעשות, מגזר ציבורי הוא מגזר הרבה יותר מסורבל, תוכניות לוקחות המון זמן, צריך הרבה אוויר, אני יודעת את זה גם מהסיבוב הקודם שלי בכנסת, ודווקא הכימות בלוחות זמנים וההתגייסות של כל המשרדים עם מתכלל אחד שמוביל ברור, ציפינו שזה יגיע ואני מניחה שתוכל גם להציג, קראתי גם חלק מהדברים שהיו בשבוע שעבר, אני מניחה שהיום תיתן את התמונה הרחבה והגדולה יותר, עובדה גם שהדיון כולו משודר ואני בטוחה שיש הרבה אנשים שרוצים לדעת מה עשיתם.

מירב בן ארי: קודם כול, אני מודה לך ואני גם מודה לך שאתה מגיע לכנסת באופן קבוע ומציג בפנינו כל חודשיים את ההתפתחות והתהליך של התוכנית.

מירב בן ארי: אז תודה רבה ובבקשה, הבמה שלך.

יואב סגלוביץ': בוקר טוב לכולם.

יואב סגלוביץ': בפתח הדברים, באמת תנחומים לכל המשפחות שאיבדו את יקיריהן בשלושה שבועות האחרונים, החלמה לפצועים, ורק מילה אחת של הקדמה שהיא לא קשורה ל"מסלול בטוח", זה בכובע השני של הסגן במשרד לבט"פ.

יואב סגלוביץ': מי ששם או חשב או חשב לעצמו מה תפקידה של משטרה או שיטור בחברה דמוקרטית – אני אנצל את ההזדמנות להגיד מה שאני אומר הרבה מאוד שנים, חלק לא יכולתי להגיד בקול רם, הייתי במדים, עכשיו אני יכול – מי שלא מבין ששיטור, אכיפת חוק ובעיקר ציות לחוק, הם חלק מהדברים הכי בסיסיים בביטחון לאומי, לא מבין מה הוא אומר במשטר דמוקרטי, ואני אומר מערכת אכיפת החוק בהיבטיה הרחבים.

יואב סגלוביץ': אני מדבר כאן כי בסוף מגיעים לכמה שוטרים צריך, ועוד לפני זה מה אנחנו רוצים שיהיה, זאת השאלה שצריכה להישאל ואיזה ביטחון לאומי אנחנו רוצים.

יואב סגלוביץ': ובצוק העיתים אנחנו מדברים כרגע כמובן על ביטחון ואירועי טרור, ואני דווקא מדבר על השגרה, על החיים היומיומיים, חלק מזה זה מה שאני עוסק בו, אבל לא רק.

יואב סגלוביץ': זה לא לדיון הזה, זה גם אפילו לא לדיון תקציבי.

יואב סגלוביץ': זה משהו יותר עמוק לאיפה רוצים להגיע, ואחרי שאמרתי את הדברים האלה אני רוצה לצלול לנושא.

יואב סגלוביץ': אני מודה לוועדה שהזמינה.

יואב סגלוביץ': בפתח הדברים ולפני שאני אציג דברים – אשתדל לעשות את זה גם קצר, גם ממוקד – אני רוצה באמת להודות.

יואב סגלוביץ': בפעילות הזאת למעשה שותפים הרבה מאוד משרדי ממשלה, אבל משרדי ממשלה זה משהו כזה אמורפי.

יואב סגלוביץ': אני רוצה להודות לאנשים, באופן אישי אנשים מגויסים פה בכל המקומות.

יואב סגלוביץ': כשאני אומר משטרת ישראל לדוגמה, כל משטרת ישראל מגויסת, לא מובן מאליו עם כל האילוצים; כשאני אומר רשות המיסים, יושב פה ראש רשות המיסים, רשות המיסים מגויסת, ובמשרד המשפטים, משרד המשפטים כולו מגויס, ומשרד האוצר כולו מגויס, ומשרד הפנים כולו מגויס.

יואב סגלוביץ': אין משרד ממשלתי שפניתי אליו באיזושהי בקשה – הרבה פעמים זה לא אני בכלל – והייתי נזקק ונדרש להרים טלפון למישהו ולהגיד, הוא לא מסייע.

יואב סגלוביץ': אני רוצה פה להביע באמת באמצעות

יואב סגלוביץ': כם לכל האנשים שעוסקים, ואני בטוח שפספסתי פה הרבה אנשים, אני אגע בהם בדרך.

יואב סגלוביץ': זה הרבה יותר מתודה, מבחינתי בלי מילים יותר מדי גבוהות זה באמת מרגש לראות את ההתגייסות.

יואב סגלוביץ': בסופו של דבר, החלטות נכתבות, הנחיות נאמרות, אבל ביצוע בסוף זה בני אדם.

יואב סגלוביץ': אז אני רוצה להודות לכל האנשים שעושים במלאכה ויעשו במלאכה כי אנחנו רק בתחילתה של דרך, לא בסופה.

יואב סגלוביץ': מפה אני אעבור בצורה מסודרת להצגה.

מירב בן ארי: אני רוצה להזכיר שגם מנכ"ל משרד הפנים הירש פה ומנכ"ל רשות המיסים כאן, ומשרד האוצר, רם בלינקוב.

יואב סגלוביץ': (שקף: "מסלול בטוח").

יואב סגלוביץ': כשהייתי פה בישיבה הראשונה אני הצגתי עוד טרם תחילת העבודה, קראנו לזה מבצע למרות שאני באופן אישי פחות אוהב את המילה מבצעים.

יואב סגלוביץ': היה צריך להכניס את כולנו לאוריינטציה של לוחות זמנים בפעילות מתואמת.

יואב סגלוביץ': הדבר היחידי שלא נכון בשקף הזה ותיקנתי אותו, שזה לא יהיה שישה חודשים, זה הוארך בישיבת צוות השרים האחרונה בראשות ראש הממשלה עד לסוף שנת העבודה הזאת.

יואב סגלוביץ': אנחנו ממשיכים לעבוד באותה מתכונת, תיכף אני אפרט איזה שינויים קורים בדרך.

אוסאמה סעדי: השישה חודשים הסתיימו?

יואב סגלוביץ': ב-17 באפריל.

אוסאמה סעדי: עכשיו.

יואב סגלוביץ': עדיין לא, עוד שבוע.

יואב סגלוביץ': בכל מקרה, הפעילות הזאת במתכונת הזאת בצורה הזאת הולכת להיות עד סוף שנת 2022.

יואב סגלוביץ': כל מה שכתוב פה בסופו של דבר כן התרחש – גם בדברים שאמרתי בהתחלה, גם הגמישות, גם מסלול לפתרון בעיות, גם התיאום בין הגופים – ואנחנו נמשיך לעבוד במתכונת הזאת.

מירב בן ארי: זה הוארך עד ה-31?

יואב סגלוביץ': סוף שנת 2022.

יואב סגלוביץ': הייתה ישיבה ב-23 במרס של הממשלה, של צוות השרים, הוארך עד סוף השנה.

מירב בן ארי: בדיוק באותה מתכונת שעבדתם עד עכשיו?

יואב סגלוביץ': כן.

יואב סגלוביץ': הדבר היחידי ששונה זה התאריך.

יואב סגלוביץ': (שקף: שגרת המטה).

יואב סגלוביץ': אנחנו ממשיכים לעבוד באותה מתכונת שבה בימי א' פעם בשבועיים ראשי הצוותים נפגשים בזום, ימי חמישי קבוע ב-8:30 בבוקר יש ישיבה מבצעית, נקרא לה, של "מנוע הפעלה", אני אדבר על זה אחר כך, וישיבות צוות השרים בראשות ראש הממשלה – זה לא יוצא פעם בחודש, זה יוצא פעם בחודש וחצי אבל זה בסדר גמור.

יואב סגלוביץ': (שקף: "מסלול בטוח").

יואב סגלוביץ': אני אזכיר מהם הצוותים שעוסקים במלאכה.

יואב סגלוביץ': הצוות המשפטי, בדרג המקצועי עומדת בראשו עמית מררי, אני מן העבר השני כמייצג של המערכות שמבקשות את השינויים המשפטיים הנדרשים.

יואב סגלוביץ': ראש רשות המיסים שנמצא פה, ערן יעקב בראש הצוות של רשות המיסים ותיכף ניגע בעניין כי הרי מה, הוא צריך להיות ראש צוות?

יואב סגלוביץ': הוא ראש רשות המיסים.

יואב סגלוביץ': תיכף אני אגיד מה הרווח באירוע הזה שערן יושב שם.

יואב סגלוביץ': אורית קוטב, המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים, היא יושבת בראש הצוות האזרחי, אני אציג אחר כך מהנתונים המאוד מאוד טובים.

יואב סגלוביץ': מנכ"ל משרד האוצר רם בלינקוב, גם לו אני רוצה באופן אישי להודות, פעילות בלתי רגילה, תיכף הוא יציג אותה, אבל אני אומר, עומד בראש צוות, כל שבוע מתכנסים בדברים שדיברו עליהם שנים שצריך לקדם אותם ולא זזו.

יואב סגלוביץ': אנחנו לקראת סוף העניין, דברים מאד משמעותיים.

רם בלינקוב: תודה.

יואב סגלוביץ': יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים, שגם הוא התגייס באופן הכי פרטי, הכי אישי, מוביל צוות גדול מאוד שעסק בנושאים של שינוי, כל מה שקשור בתחום המכרזים ברשויות המקומיות, יאיר יציג את זה בהמשך הדרך כי גם שם אנחנו לקראת סיום למעשה.

יואב סגלוביץ': אגף סיף, משטרת ישראל, שעוסק בכל הסיפור של ניטור סכסוכים, נכנס מאוד קדימה.

יואב סגלוביץ': אני אגיד אחר כך מה אני עושה וכיצד אני נעזר באגף המשטרתי הזה שעוסק בעיקר בניטור סכסוכים.

יואב סגלוביץ': מטה לביטחון לאומי, מי שמרכז הוא עמית אבירם, הוא מרכז את כל מה שקשור לסיפור של גבולות, עבודת מטה בין צה"ל, שב"כ לסגירת גבולות, כל מה שקשור לבסיסי צה"ל, אני אגיד כמה מילים גם על זה.

יואב סגלוביץ': לפני חודשיים וחצי גם נכנס ראש מטה ההסברה הלאומי מאחר שזאת פעילות כוללת של הרבה מאוד משרדי ממשלה.

יואב סגלוביץ': אלה הצוותים.

יואב סגלוביץ': פעם בשבועיים אנחנו נפגשים בזום ועושים חיתוך רוחבי, גם לדעת מה כל אחד עושה וגם לראות את התמונה כולה.

יואב סגלוביץ': אני רוצה להדגיש, פשוט שיהיה פה סדר בדברים גם למי ששומע, גם לח"כים, ובכלל.

יואב סגלוביץ': יש את התוכנית הגדולה, תוכנית החומש – זה לא זה – תוכנית החומש שבאה לטפל בתשתיות, זה לא הסיפור.

יואב סגלוביץ': יש תוכנית גדולה של התעצמות, החלטה 549 של הממשלה שבאה להגדיל למעשה את רשויות האכיפה, ולא רק.

יואב סגלוביץ': זה גם לא זה.

יואב סגלוביץ': מה שזה כן, זה סעיף מסוים באותה החלטה 549 שבא והסמיך אותי מטעם הממשלה לרכז עם מה שיש, לעשות הכי הרבה שאפשר עד שיגיעו כל יתר הדברים.

יואב סגלוביץ': ולכן, אני מציג משהו שבהתחלה אמרתי חצי שנה ועכשיו זה הוארך לשנה, על מנת שבסופו של דבר התיקון הגדול, השינוי הגדול, לא יבוא מהדברים שאני פעיל בהם.

יואב סגלוביץ': חלק מהצוותים היותר רחבים כן, אני קורא לזה רכבת שתיקח את הכול במהירות קדימה על מנת שנגיע להישגים משמעותיים ובאמת נייצר שינוי משמעותי במה שקורה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: זה קשור גם מטבע הדברים לתוכנית החומש.

יואב סגלוביץ': כן.

יואב סגלוביץ': בוודאי.

אוסאמה סעדי: שם כל הכסף וכל העניין הזה.

יואב סגלוביץ': מה שאני אומר שאני מציג היום - - -

אוסאמה סעדי: כי אתה אומר אני לא מציג.

מירב בן ארי: לא, כי אנחנו לא מתעסקים בתוכנית.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': אני מציג רק את "מסלול בטוח", רק את מה שאני עושה.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה כאן שלא יהיו אי הבנות.

מירב בן ארי: גם הגדרנו את הנושא, ושאלו משרדי ממשלה – חינוך, רווחה, כלכלה – ואני אמרתי לא.

מירב בן ארי: זה רק "מסלול בטוח".

יואב סגלוביץ': חשוב לי להגיד שלדעתי, בסוף, התיקון הגדול, המשמעותי, יבוא משם, אני מניע איזשהו סוג של קטר.

יואב סגלוביץ': זה לגבי הצוותים שפועלים, רק לתזכר את כולם.

יואב סגלוביץ': (שקף: "מנוע ההפעלה").

יואב סגלוביץ': מנוע ההפעלה יושב כל יום חמישי.

יואב סגלוביץ': יש פה תכנון אופרטיבי מה אנחנו הולכים לעשות בשבוע הבא, עוד שבועיים, עוד חודש, עוד חודשיים, בחיבור רוחבי בין כל הפעילים – רשות המיסים, משטרת ישראל, המל"ל, פרקליטות, ייעוץ משפטי – כאשר אנחנו מחלקים גם אל מול עבריינים או אנשים שמשטרת ישראל באה ואמרה שמקצועית אלה האנשים שהם מחוללי הפשיעה המרכזיים, אל מול אזורים ומקומות ואל מול תהליכים.

יואב סגלוביץ': (שקף: יעדי "מסלול בטוח" – משטרת ישראל).

יואב סגלוביץ': בתוך ארגוני הפשיעה – כמובן בלי שמות – יש כרגע 109 אנשים שמקצועית ככה מגדירים אותם.

יואב סגלוביץ': חוץ מארגוני הפשיעה הממופים יש עוד 631 – זה לא שזה כל העבריינים, יש הרבה יותר – אבל כאלה שהמשטרה באופן מקצועי אומרת שאם נתעסק איתם, נשפיע על הפשיעה.

יואב סגלוביץ': זו שיטת העבודה, זו תזכורת לפעמים הקודמות.

אוסאמה סעדי: מה זה 109?

אוסאמה סעדי: זה רק יעדים.

יואב סגלוביץ': (שקף: תוצרי פעילות יעדי אדם – מבצע "מסלול בטוח").

יואב סגלוביץ': אלה יעדי אדם.

יואב סגלוביץ': מתוך 631 – זה נכון לעכשיו, זו רשימה צומחת, כשאנחנו ממפים יותר אנשים ומכניסים אותם פנימה, אנחנו לא מסתפקים במה שיש.

יואב סגלוביץ': היו 289 כשהתחלנו את הפעילות לפני חצי שנה.

יואב סגלוביץ': למעשה אל מול 631 בוצעה פעילות משטרתית בעיקרה.

יואב סגלוביץ': כשאני אומר פעילות משטרתית זה יכול להיות נגיעה, חיכוך, כל פעילות מסוג שהוא, אבל החשוב זה השורה התחתונה – 166 מתוך ה-531 כבר עצורים תום הליכים.

יואב סגלוביץ': תום הליכים זה אומר שיש כתב אישום, בקשת מעצר עד תום ההליכים.

יואב סגלוביץ': רוב התיקים תיקי פרקליטות, לא תיקים של תביעה משטרתית, כלומר עבירות של פשע, פשע חמור.

יואב סגלוביץ': (שקף: תוצרי פעילות יעדי ארגוני פשיעה – מבצע "מסלול בטוח").

יואב סגלוביץ': מתוך ה-109, שהם אלה שמוגדרים כארגוני פשיעה, עד עכשיו נעצרו עד תום ההליכים על ידי משטרת ישראל - - -

מירב בן ארי: 109 זה אנשים או ארגונים?

יואב סגלוביץ': אנשים.

יואב סגלוביץ': מתוך ה-109 אנשים שסומנו כעבריינים כאלה שהמשטרה צריכה למצוא, להשיג, לאכוף, לעקוב, מאחר שהם מחוללי פשיעה, 26 מתוכם עצורים עד תום ההליכים בפעילות מצוינת של המשטרה, של כלל היחידות, של הימ"רים, וגם של הפרקליטות שבסוף היא רגל מסיימת שמגישה את כתבי האישום, מתוכם 26 עצורים תום ההליכים.

אוסאמה סעדי: מה אומר ההפרש בין ה-72 לבין ה-20?

יואב סגלוביץ': זה לא אומר הפרש.

יואב סגלוביץ': כל ה-109 מטופלים.

אוסאמה סעדי: מתוך ה-72 אני מבין ש-27 היו כתבי אישום.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': מתוך ה-109 יש 26 תום ההליכים, אחד מהם יש כתב אישום ולא עצור תום הליכים.

אוסאמה סעדי: אני מבין.

אוסאמה סעדי: אני מדבר על ההפרש.

יואב סגלוביץ': אני אומר עוד פעם, 72 זה פעילויות, זה יכול להיות אלף ואחת דברים אבל אלה פעילויות.

יואב סגלוביץ': אני כמובן לא מפרט אותן פה, גם אני לא יודע אותן.

יואב סגלוביץ': אלה פעילויות שהמשטרה מבצעת אותן.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: הפעילות, 72 מתוך ה-109.

יואב סגלוביץ': לא.

יואב סגלוביץ': 72 פעילויות שמרוכזות ב-109.

יואב סגלוביץ': יכול להיות שבתוך ה-109 עושים יותר מפעילות אחת, אבל בואו נגיד ככה, בתוך ה-26 האלה יש דמויות מוכרות ואני יודע שגם לפעמים נזהרים להגיד את שמם, אז לי נוח להגיד את שמם.

יואב סגלוביץ': זה כולל לפחות חלק מהעבריינים הבכירים בארגון חרירי, שנמצאים במעצר תום הליכים על אירוע של סחיטה באזור טייבה – זה לא סוד, אפשר להגיד את זה, זה פורסם בכלי התקשורת.

יואב סגלוביץ': גם נאסר חרירי שנמלט לשטחים ובסופו של דבר החליט להסגיר את עצמו וגם מאלק חרירי – ששייח' הוא לא, עבריין הוא כן, לפחות יש לו כתב אישום – אבל ככה קוראים לו, שייח' מאלק, לא יודע איך הגיעו לשייח' אבל לאלוהים הפתרונים.

יואב סגלוביץ': בכל מקרה, 26 מהם עצורים תום הליכים.

יואב סגלוביץ': ה-109 האלה, אני פה אומר בצורה הכי ברורה, גם אם העבריינים מקשיבים לערוץ 99, הם ברשימה מקצועית של משטרת ישראל ושל כמה רשויות אכיפה כי לא רק משטרה מתעסקת איתם, כולם מתעסקים איתם.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות אכיפה אזרחית).

יואב סגלוביץ': אני רוצה לפתוח צוהר לעולם שהוא פחות מוכר, אולי הוא כן מוכר לחלק מהאנשים.

יואב סגלוביץ': אחת מהפעילויות המשמעותיות מאוד אל מול עבריינים באשר הם היא פעילות של אכיפה אזרחית.

יואב סגלוביץ': זה חלק מתפיסת העולם הכוללת שאם העבריינים עוברים על כל העבירות כולן, באמת לא מעניין אותם החלוקה המקצועית שלנו שאנחנו עושים – זה עבריין סמים, זה עבריין רכוש, זה איסור הלבנת הון, זה פלילי, זה שוד – אם כל העבריינים לא מתעניינים בעניין הזה, כיצד מדינה שרוצה באמת לעשות שינוי, מחברת את כלל הארגונים כדי לייצר אכיפה אפקטיבית?

יואב סגלוביץ': מה שאתם רואים פה, אלה פרקליטי המחוז האזרחיים, בראשם המשנה לפרקליט המדינה אורית קוטב.

יואב סגלוביץ': הם מנהלים מבצעי אכיפה אל מול מיפוי, כלומר זה לא סתם.

יואב סגלוביץ': 56 כאלה נעשו עד עכשיו, הנתונים נכונים לסוף מרס, אלה לא נתונים נכון להיום, על ידי שילוב של 28 משרדי ממשלה ויחידות סמך – זה יכול להיות מהרשות להגנת הצרכן, המשרד לאיכות הסביבה, משרד הפנים – הכול בהתאם לטיב העבירה הנחזית כלפי אותו אדם, כלפי אותו אזור, ב-42 יישובים שונים.

יואב סגלוביץ': פעילות בלתי רגילה, משמעותית, שאנחנו נמשיך ונעצים אותה גם בחודשים הקרובים, יש לה אפקט מאוד גדול על העבריינות בשטח, כולל על סכסוכים שבדרך כלל הייתה לנו פחות יכולת לטפל בהם.

אוסאמה סעדי: בעניין הזה, כשאתה מדבר על 16, לפי חוק התכנון והבנייה, חוק קמיניץ, ואחרי זה גם צווי הפסקת עבודה ובתי עסק וצווי סגירה, ואנחנו אז פנינו גם אליך וגם ליתר המעורבים, שנסגרו עסקים ללא קשר לכל העניין הזה של פשיעה, לפעמים בגלל משהו תברואתי, אתה זוכר במג'ד אל כרום.

יואב סגלוביץ': לא, זה לא שם.

אוסאמה סעדי: אני רוצה לחדד את השאלה.

אוסאמה סעדי: כשאתה מדבר על תכנון ובנייה וקנסות וסגירה, זה קשור לעניין הזה של נגיד הלבנת הון, דברים כאלה?

יואב סגלוביץ': בוא נעשה סדר.

יואב סגלוביץ': מה שיש פה זה אותם אנשים, אזורים, מקומות, שאנחנו יודעים – לפחות מודיעינית או אחרת – שהם מעורבים בעבירות פליליות קשות, ולכן יכול להיות מישהו שעוסק בסחיטת דמי חסות, אבל בכלל הטיפול שלו יהיה טיפול מסוג אחר לגמרי, וההרתעה עליו תבוא ממקום אחר לגמרי.

יואב סגלוביץ': לכן, מה שכאן זה לא קשור.

יואב סגלוביץ': אם היו עכשיו במשטרת ישראל כמה צווי הפסקה, זה לא.

יואב סגלוביץ': זה רק אל מול מה שאמרתי בהתחלה, אל מול הרשימות, המקומות והיעדים.

יואב סגלוביץ': כל מה שאני מציג זה רק אל מול אלה, לא הדברים הכלליים, רק זה.

יואב סגלוביץ': ללא כל קשר לזה, משטרת ישראל עושה עבודה בלתי רגילה בהרבה מאוד תחומים אחרים שאני לא שם אותה פה.

יואב סגלוביץ': יש בתוך פעילות של משטרת ישראל, בהנחה שוועדת הבט"פ תזמין את משטרת ישראל ותראה מה קרה נגיד בנושא המאבק בנשק או כמה כלי נשק נתפסו בתקופה האחרונה על ידי משטרת ישראל, זה לא בתוך העניין הזה.

יואב סגלוביץ': מה שבתוך הסיפור הזה, אותם סיפורים ממוקדים.

יואב סגלוביץ': (שקף: נותני שירותים פיננסיים).

יואב סגלוביץ': גם כאן אלה נתונים נכון ל-20 במרס, אני אתן לכם את תמונת המצב.

יואב סגלוביץ': עד לתחילת הפעילות ב"מסלול בטוח" לא התעסקו לחלוטין בנושא הבקרה על צ'יינג'ים או נותנים שירותים פיננסיים, לא התעסקו.

יואב סגלוביץ': רשות שוק ההון עוסקת בעיקר ברישוי, היא לקחה את נושא הרישוי, בזמנו זה היה במשרד האוצר, זה עכשיו ברשות שוק ההון, אבל כשנכנסים לעומק ובודקים מה נעשה בפיקוח ובקרה בכל הנושא הזה של שוק שחור, מעברים, כסף מזומן, לא היה טיפול.

יואב סגלוביץ': על מנת כן להיכנס לעולם הזה עכשיו ומייד, עוד לפני כל הדברים האחרים – תיכף נציג גם מה נעשה בתחומים אחרים – מי שהרים את הכפפה שביקשתי מהם זה היה רשות המיסים, והנתונים האלה הם כל כולם בעבודה מאוד מאוד משמעותית של רשות המיסים, ופה עם גיבוי כמובן של משטרת ישראל, אבל בעיקרון, עבודה מבחינה מקצועית אל מול המשך הגלגול בנושאים האלה עם רשות המיסים, תיכף אני אגע בדברים שעושה המשטרה בתחומים נוספים.

יואב סגלוביץ': תראו את הנתונים.

יואב סגלוביץ': ב-95% מאלה שבדקנו, מאלה שנבדקו, היו ליקויים.

יואב סגלוביץ': עבירות בין אי רישום תקבול – 73 מיליון; בצד שמאל יש גם את התפיסות וגם את הנושא של המזומן.

יואב סגלוביץ': צריך להבין שזה ממשיך להתגלגל כי בסוף כשנתפסו צ'קים, מתחילים להתגלגל קדימה בחקירות של משטרה יחד עם רשות המיסים לראות בדיוק מי גלגל, אבל אנחנו בתוך העולם הזה.

יואב סגלוביץ': לצערי, בשנים האחרונות לא היה עיסוק בכלל.

יואב סגלוביץ': מה שאני מציג פה זה מיקוד, עוד פעם, "מסלול בטוח" אל מול פשיעה בחברה הערבית, בדגש על העניין הזה מתוך הנחת עבודה ותפיסת עולם שפגיעה בצינור הכלכלי של הפשיעה בחברה הערבית, אנחנו נוגעים במקומות שאנחנו בעיקרון מייצרים משהו שלא היה קודם.

יואב סגלוביץ': אחד מהם זה הסיפור של הצ'יינג'ים, תיכף מנכ"ל האוצר ייגע בנושא השוק השחור.

יואב סגלוביץ': אני קופץ קדימה (שקף: צוות רשות המיסים).

יואב סגלוביץ': צוות רשות המיסים, זה לא קשור לעבודה הרגילה של רשות המיסים.

יואב סגלוביץ': רשות המיסים, בעיקרון, תפקידה או רוב תפקידה – וסליחה שאני אומר את זה במקומם – זה לגבות כסף.

יואב סגלוביץ': הם לא כל היום מתעסקים בעניין אבל הם נרתמו לגמרי לתוך הפעילות.

יואב סגלוביץ': ערן יעקב שיושב פה, ראש רשות המיסים, כל יום חמישי נמצא איתי באותה ישיבה שמתכננים.

יואב סגלוביץ': זאת הפעילות של רשות המיסים בכובע של רשות המיסים כרשות מיסים אל מול הפשיעה, לא בשיתופי הפעולה שלה יחד עם משטרת ישראל בצח"מ משותפים.

יואב סגלוביץ': הם מוכוונים יחד איתנו לאיזה מקומות שבהם ראינו שאנשים עושים אין דין ואין דיין.

יואב סגלוביץ': יש פה חשיבות מאוד גדולה לטפל בעבריינים מצד אחד, מצד שני שהאזרח הנורמטיבי, שהוא הכתובת המרכזית לעניין, יראה שהמדינה הגיעה, המדינה נכנסת, המדינה מטפלת, והתחושה הזאת של צדיק ורע לו, רשע וטוב לו, היא משתנה.

יואב סגלוביץ': לעניין הזה עושים עבודה בלתי רגילה.

יואב סגלוביץ': אתם רואים פה את הנתונים.

יואב סגלוביץ': סתם כדוגמה, עבריינים, דפקו להם בדלת – בצד שמאל אתם רואים הצהרות הון – דפקו להם בדלת בדבר הכי פשוט.

יואב סגלוביץ': באים לעבריינים, דופקים בדלת שימלאו הצהרות הון.

יואב סגלוביץ': סומנו עבריינים שאנחנו רוצים לעשות את זה, יש משמעות כי השכנים יודעים שדפקו להם בדלת להצהרת הון.

יואב סגלוביץ': מעבר לזה, ניהול ספרים.

יואב סגלוביץ': כל הרשימה שנראית לכם פה, כולל משהו כמו בגדול 200 מיליון שקלים שנלקחו מעבריינים ומסביבה עבריינית כי זה לא תמיד עבריינים ספציפיים, זה יכול להיות גם הסביבה שעוטפת אותם.

יואב סגלוביץ': למעלה מ-420 – יש יותר היום – כלי רכב שנתפסו, רובם כלי רכב יוקרתיים.

יואב סגלוביץ': אני אגיד, יש משמעות ללקיחה של כלי רכב והחרמתם גם אל מול הציבור שנמצא.

יואב סגלוביץ': זו הפעילות של רשות המיסים, רק בתחום הזה – "מסלול בטוח", לא הפעילות האחרת, לא שיתופי הפעולה האחרים עם משטרת ישראל – עוד פעם, אל מול המטרות, אל מול היעדים, אל מול האזורים ומול המקומות.

רות וסרמן לנדה: יש לי שאלה לגבי החילוט.

רות וסרמן לנדה: מרבית הדברים היוקרתיים האלה הרי בדרך כלל לא רשומים על שמם של אותם עבריינים, אז מתחקים אחרי?

יואב סגלוביץ': עושים את זה אחרי שעושים את העבודה, לא סתם תופסים.

יואב סגלוביץ': עושים את העבודה לפני.

יואב סגלוביץ': חלק מהדברים שעושה רשות המיסים, לדוגמה, מטפלים באנשים שבאופן תדיר לא משלמים מיסים, באים ומעקלים להם רכוש.

יואב סגלוביץ': יש לזה משמעות.

יואב סגלוביץ': מי שיש לו כסף ונותן, זה גם חלק מהסיפור.

יואב סגלוביץ': זה לא הכול על פי עבירות פליליות כי חלק מהדברים זה שימוש בסמכויות האזרחיות במקומות שפחות נגעו בהם.

רות וסרמן לנדה: לא.

רות וסרמן לנדה: אותי מעניין ההיבט הלגאלי, אם זה לא רשום על שמך.

יואב סגלוביץ': נתתי תשובה.

יואב סגלוביץ': הם עושים את העבודה לפני, לא סתם מגיעים לאנשים.

מירב בן ארי: כשהוא מגיע כבר לרכב הוא כנראה כבר עשה מספיק כדי שהוא יכול לקחת.

יואב סגלוביץ': יש הבדל.

יואב סגלוביץ': חילוט, כל מה שקשור לחוק איסור הלבנת הון, זה סיפור אחר.

יואב סגלוביץ': מה שהראיתי פה על 400 ומשהו כלי רכב, רשות המיסים, חלק מהם זה בסמכויות הרגילות של תפיסה של בן אדם לדוגמה.

יואב סגלוביץ': הוא, יש לו עסק והוא לא משלם חוב, הוא לא רואה בעיניים כי הוא לא סופר אף אחד.

יואב סגלוביץ': ה"לא סופר" אף אחד, זה חלק מהסיפור מבחינתנו להתמקד אל מול אזורים ואל מול אנשים.

יואב סגלוביץ': זה לא רק הכול עבירות פליליות.

יואב סגלוביץ': אמרתי, אנחנו עובדים על כל הרצף, ולכן הצ'יינג'ים זה על כל הרצף, תיכף נראה לגבי עוד דברים.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות משפטי – "חבילת חקיקה").

יואב סגלוביץ': צוות משפטי, דיברתי כאן.

יואב סגלוביץ': באמת הירתמות מאוד מאוד גדולה של משרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': נמצאת פה קרן שעובדת יחד עם עמית מררי.

יואב סגלוביץ': בעיקרון, סימנו, רשויות האכיפה, מהם הדברים המרכזיים שאנחנו צריכים על מנת לייצר עבודה יותר ממוקדת.

יואב סגלוביץ': הרחבת סמכויות בתי המשפט הכלכליים, זה כבר עבר; עבירות עונש מינימום בנשק, זה כבר עבר; ה"איירסופט", יש תזכיר חוק שמונח, אני מקווה מאוד שברגע שנגיע – ופה הזדמנות שלי, רוב הדברים שנמצאים פה, נמצאים בסיפה של הכנסת הזאת, אני מקווה מאוד ופה אני מבקש מחברי הכנסת, גם אלה שלא בצד הזה, לראות איך נרתמים בכל זאת בצד הזה של הפוליטיקה אני מתכוון.

יואב סגלוביץ': סך הכול אני לא מציג משהו פוליטי, כל הדברים אמורים בסוף לקדם, לתת יכולת למשטרה לפעול הרבה יותר טוב אל מול הפשיעה.

יואב סגלוביץ': עילות חיפוש בלא צו, נמצא בוועדת החוקה, תחילתם של דיונים אבל דיונים אמיתיים יהיו מייד אחרי הפגרה.

רות וסרמן לנדה: חוק החיפוש.

יואב סגלוביץ': קידום תזכיר חוק שירותי אבטחה, יגיע לכאן.

יואב סגלוביץ': הולך פה שינוי דרמטי.

יואב סגלוביץ': שירותי האבטחה עוברים, כל הרישוי עובר למשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': תהיה עבירה פלילית של מי שנותן שירותי אבטחה כשהוא לא מורשה, חלקם כעבירת מקור לפי חוק איסור הלבנת הון.

יואב סגלוביץ': זה אירוע שנצטרך בו את השיתוף, את הסיוע, את העזרה של הכנסת כי בסוף צריך להעביר את זה.

יואב סגלוביץ': היום הפקק – אני פה מעז לומר – יהיה אצלנו ואני קורא לכל חברי הכנסת במידת האפשר להירתם, שנוכל להעביר את החוקים האלה במהירות.

יואב סגלוביץ': חוק איסור הלבנת הון, בהקשרים של סמכות פיקוח על נש"פים, בעבודה שנעשתה משרד האוצר יחד עם משרד המשפטים.

מירב בן ארי: איפה זה עומד?

יואב סגלוביץ': אותה סמכות שאמרתי שתהיה אפשרות לרשות לאיסור הלבנת הון באמת גם לאכוף כי עד היום הם לא יכלו ולא הייתה להם סמכות, יקבלו סמכות וגם יקבלו תקנים.

יואב סגלוביץ': זה דבר שמתואם עם משרד האוצר, יש תזכיר, נוכל אז את כל הנש"פים לעשות.

מירב בן ארי: איפה זה עומד, אתה לא עונה לי.

מירב בן ארי: לא כתבת כאן.

מירב בן ארי: פורסם תזכיר?

יואב סגלוביץ': בצד שמאל למעלה.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: זה חוק איסור הלבנת הון.

מירב בן ארי: מה לגבי חוק החילוט?

יואב סגלוביץ': תסתכלי שמאלה.

יואב סגלוביץ': פורסם תזכיר חוק.

מירב בן ארי: שירותי אבטחה אני רואה ובאיסור הלבנת הון.

מירב בן ארי: איפה חוק החילוט?

שמחה רוטמן: מה זה נש"פים?

קריאה: נותני שירותים פיננסיים.

יואב סגלוביץ': אני מדבר על הנש"פים עכשיו.

מירב בן ארי: לא משנה.

מירב בן ארי: איפה עומד חוק החילוט?

יואב סגלוביץ': חוק החילוט למעשה נמצא במשרד המשפטים, זה אמור להגיע.

יואב סגלוביץ': למעשה, החוק עצמו מוכן, הוא צריך להגיע לוועדת שרים לחקיקה ולהגיע לכנסת.

יואב סגלוביץ': כל החוקים האלה כולם שנמצאים פה, כולל בחינת עבירת ה"פרוטקשן" שהולך לעבור שינוי גם הוא, מקווה שתוך חודש, כלומר היעד שלנו כאן הוא שהכול יהיה מוכן לקריאה ראשונה בתחילת המושב, עוד חמישה שבועות.

יואב סגלוביץ': פה אני כן מבקש מחבריי חברי הכנסת להירתם שנוכל להעביר את זה כי פשוט זה יאפשר לנו לעבוד בצורה טובה אל מול הפשיעה באופן כללי, בדגש על הפשיעה בחברה הערבית.

יואב סגלוביץ': חלק מהדברים בוודאי יהיו במחלוקת ויהיו דיונים בכנסת, כמו עילות החיפוש, וזה בסדר גמור, אבל כן חשוב שנצליח להתקדם עם העניין הזה.

יואב סגלוביץ': אני גם פה רוצה להודות למשרד המשפטים, לשר המשפטים, באמת כולם פה התגייסו.

יואב סגלוביץ': אני לא זוכר הליכי חקיקה מקצועיים בחוקים מאוד מאוד משמעותיים בכזאת מהירות כמו שעבדו פה, גם משרד המשפטים וכל הגופים כולם עבדו ממש במתכונת של מבצע.

יואב סגלוביץ': עד החזרה מהפגרה הכול מוכן לנו, לנו בשביל להעביר את זה.

יואב סגלוביץ': חוקים מאוד טובים, מאוד משמעותיים, חלקם חיכו שנים רבות.

רות וסרמן לנדה: אני רוצה לשאול לגבי האיירסופט.

מירב בן ארי: אני לא סיימתי לשאול.

מירב בן ארי: אני רוצה שתסיים ואז אני רוצה לשאול את משרד המשפטים, רק על הטבלה הזאת.

יואב סגלוביץ': לגבי האיירסופט, כרגע שרת הכלכלה חתמה על צו עד סוף שנת 2022, דיברנו איתה והצו למעשה חתום.

יואב סגלוביץ': זה צריך לבוא שוב לוועדת הכלכלה.

מירב בן ארי: יום חמישי.

יואב סגלוביץ': ביום חמישי הקרוב, מקווה שזה יעבור, ועד אז יש תזכיר חוק מוכן ואני מקווה מאוד שעד סוף שנת העבודה הזאת תזכיר החוק יהיה מוכן, נעשה סדר בכל התחום הזה, ואני אומר לכם כבר, ששנים רבות היה תחום פרוץ לחלוטין, גם זה נושא שיסתדר.

אחמד טיבי: לא פירטת על פרוטקשן וסחיטה באיומים.

אחמד טיבי: נתונים.

יואב סגלוביץ': לא פירטתי בכלל נתונים.

יואב סגלוביץ': אני אומר, לגבי הצעת החוק הזאת, מאחר שכתוב פה עוד חודש, היא עוד לא לגמרי סגורה בינינו לבין משרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': הרעיון הוא להרחיב.

יואב סגלוביץ': היום העבירה – בצורה הכי גסה אני אגיד את זה – זה שצריך לבוא בן אדם ומאיים על מישהו, אם לא, אז.

רות וסרמן לנדה: שינינו את ההגדרה בקיצור, כדי שהיא תהיה תואמת.

יואב סגלוביץ': לא, עוד לא שינינו.

יואב סגלוביץ': זה תהליך.

אחמד טיבי: מה זה שינינו?

אחמד טיבי: בתור מה את אומרת שינינו?

אחמד טיבי: את חלק מהצוות?

רות וסרמן לנדה: אני הגשתי הצעת חוק פרטית, היא תוצמד לממשלתית, שכמעט כמעט מוכנה.

יואב סגלוביץ': תנו לי לעשות סדר, אחר כך כל שאלה שתרצו, אני אענה.

יואב סגלוביץ': יש כרגע שאלה מה היסודות ההתנהגותיים במרכיבי העבירה שאיתם אנחנו יכולים לחיות כי זה משפיע גם על דברים אחרים.

יואב סגלוביץ': לכן יש שיג ושיח בין משרד המשפטים לבין המשטרה לבין גופים אחרים, מהו הדבר המידתי, שמצד אחד יאפיין את השינוי בתחום הזה כי לא הכול זה רק באיומים.

יואב סגלוביץ': היום יש מצב שאנשים, לקראת שהם פותחים עסק הם כבר מגיעים למי שהם יודעים שהוא שם נמצא, פונים אליו ומבקשים ממנו.

יואב סגלוביץ': זה מתחבר גם לסיפור של שירותי השמירה מן הצד השני, לייצר משהו שהוא מידתי אבל שונה מהמצב הנוהג היום שלא נותן מענה חקיקתי ראוי אל מול מרכיבי העבירה.

יואב סגלוביץ': הדבר הזה, הדבר היחידי שכרגע עדיין נמצא איתו פער משפטי משמעותי.

יואב סגלוביץ': כתבתי כאן גיבוש תזכיר תוך חודש, לזה גם התכוונתי, תוך חודש תהיה הסכמה כזו או אחרת שתשנה את המצב המשפטי לגבי העבירה הזאת.

יואב סגלוביץ': האם זה יהיה תחת שינוי של סעיף 428, סחיטה באיומים, או תחת עבירת העושק, זה משהו שאנחנו נמצאים לגביו בדין ודברים.

יואב סגלוביץ': בכל מקרה הוא הולך לעשות שינוי פה, אל מול תמונת המצב שאנחנו יודעים לגבי כל מה שקשור בתחום הפרוטקשן.

יואב סגלוביץ': בכל מקרה, תחום הפרוטקשן יטופל מפה.

יואב סגלוביץ': מן העבר השני, חוק שירותי שמירה, יש כבר תזכיר, כולל דברים נוספים במעטפת, אנחנו נגיע לשינוי דרמטי במשוואה הזאת ונוכל לייצר אכיפה הרבה יותר אפקטיבית גם בתחום הזה.

יואב סגלוביץ': זאת חבילת החקיקה, כולה תגיע למושב הבא ואני פה רוצה לעצור אם יש שאלות על החקיקה כי נמצאת פה קרן ממשרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': אני באמת מבקש, ככל שאני יכול לבקש, את הסיוע של כל חברי הכנסת מכל סיעות הבית לקדם את העניין של החוקים האלה בסדר עדיפות גבוה.

יואב סגלוביץ': את זה וכמובן האיירסופט, שלמעשה כבר נמצא ואחרי שוועדת הכלכלה תאשר את הצו יהיה לנו את הזמן.

יואב סגלוביץ': כבר יצא תזכיר חוק בהקשר הזה להערות הציבור.

מירב בן ארי: לא הבנתי לגבי חוק החילוט איפה הוא עומד.

מירב בן ארי: לא מצוין כאן אם יש תזכיר חוק, אם יש הסכמות, לא כתוב כאן שום דבר על חוק החילוט.

מירב בן ארי: דבר שני, האיירסופט, יש את איסור הייבוא שזה צו כלכלי לחלוטין.

מירב בן ארי: דיברתי אתמול בלילה עם ביטון, הוא אמר שביום חמישי הוא אמור לבוא, ובמקביל החוק כבר הונח, הוא סתם עוכב בענייני פרוצדורה.

מירב בן ארי: החוק מוכן, צריך לרוץ לדרך כבר במושב הראשון אפילו אם יתמכו בו, אין שום בעיה להביא את זה לקריאה ראשונה ממש בשבוע הראשון של המושב.

מירב בן ארי: אם את יכולה לענות, נציגת משרד המשפטים, וניקח עוד כמה שאלות למשרד המשפטים.

יואב סגלוביץ': אולי נסיים הכול ואז שאלות על הכול?

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: אני רושמת לי.

מירב בן ארי: תמשיך ואחרי כן אתם תענו.

מירב בן ארי: בבקשה.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות שוק שחור בתחום הפיננסי).

יואב סגלוביץ': שני דברים מרכזיים שנמצאים בכל דוחות הוועדות – דרך אגב, גם בדוח של צוות המנכ"לים שהיה בתקופת ממשלתו של בנימין נתניהו שהוגש ביוני 20' וגם בדיונים שהיו בהרבה מאוד מקומות, גם דברים שאני זוכר אותם היסטורית וגם בעבודה שעשה בזמנו ועד ראשי הרשויות הערביות – מופו שני נושאים כחלק מהנושאים שצריכים לטפל בהם.

יואב סגלוביץ': אחד מהם זה נושא שוק שחור.

יואב סגלוביץ': אני, עוד כשהייתי בשירות, כל פעם עלה הנושא הזה מחדש, תמיד אומרים אבל בסוף לא מגיעים לשלב של מה בדיוק צריך לעשות.

יואב סגלוביץ': אל מול הדבר הזה פניתי למנכ"ל האוצר רם בלינקוב, ביקשתי ממנו להיות בראש צוות שיביא אותנו לצומת של החלטה.

יואב סגלוביץ': רם בדיוק יצא, אז אני אעשה את הפרומו לזה.

קריאה: שתי דקות, הוא חוזר.

יואב סגלוביץ': אני אמשיך את הפרומו.

יואב סגלוביץ': שני דברים מרכזיים עסק הצוות הזה.

יואב סגלוביץ': הראשון שבהם, מה אנחנו עושים בנושא המזומן, אבל באמת מה עושים בנושא המזומן.

יואב סגלוביץ': יש שוק מקביל במדינת ישראל שלא קיים בהרבה מדינות בעולם.

יואב סגלוביץ': זה צד אחד של העניין.

יואב סגלוביץ': דבר שני, מה עושים אל מול אנשים נורמטיביים, כי עוד פעם, כל התוכנית הזאת, יש לה שני ראשים.

יואב סגלוביץ': אחד זה מול עבריינים, והשני הוא מול אזרחים נורמטיביים.

יואב סגלוביץ': מה עושים מול אזרחים נורמטיביים שקשה להם לקחת משכנתאות כי הבית לא רשום על שמם, גם אם הקרקע היא שלהם ויש להם בעיה לקבל הלוואות ומשכנתאות מהבנקים, בשביל רמת סיכון של הבנקים.

יואב סגלוביץ': חייבים לייצר אופק לציבור הנורמטיבי שרוצה לבנות את ביתו ולקחת הלוואות בשוק הרגיל ולא בשוק אלטרנטיבי כזה שבסופו של דבר נמצאים שם עבריינים, שמחוללים חלק מהפשיעה, ואז אנשים מסתבכים וסחיטות, זה מוביל תהליכים מאוד מאוד עמוקים.

יואב סגלוביץ': תיכף רם ידבר על זה.

יואב סגלוביץ': הצוות השני – אנחנו נדלג לצוות הבא עד שרם יגיע – אז נתחיל מיאיר.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות מכרזים ברשויות המקומיות).

יואב סגלוביץ': הצוות השני הוא צוות שהוביל וניהל אותו יאיר הירש, מנכ"ל משרד הפנים.

יואב סגלוביץ': גם הנושא של המכרזים – ואי אפשר פה להכניס את הראש מתחת לבלטה או לשטיח – נושא המכרזים ברשויות המקומיות, השתלטות של עבריינים על מכרזים, הדרך שבה מתנהלים מכרזים, בייחוד בתקופה שהממשלה מעבירה כספים רבים, דרש שינוי מאוד מאוד גדול בדרך שבה מתייחסים, ופה יאיר למעשה ריכז צוות עבודה כשלמעשה גם הוא וגם מנכ"ל האוצר לקראת סיום או ממש בסיום הדברים.

יואב סגלוביץ': היו הרבה מאוד ישיבות.

יואב סגלוביץ': רם חזר, אז נתחיל ברם ונעבור ליאיר.

יואב סגלוביץ': תחזרו לשוק שחור.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות שוק שחור בתחום הפיננסי).

יואב סגלוביץ': אני נתתי את ההקדמה לגבי הצוות.

יואב סגלוביץ': רם, בבקשה.

רם בלינקוב: תודה רבה לסגן השר ולחברי הכנסת וחברותיה.

רם בלינקוב: נמצא איתי מנהל רשות המיסים שהוא אני חושב מרכיב מרכזי ביותר גם בעבודה שלנו וגם בפעילות בשטח, הייתי מגדיר אותו גם לעניין הזה כיד ימיני.

רם בלינקוב: בעצם הצוות שלנו עוסק בשני תחומים: אחד בתחום המניעה, השני בתחום האיפשור, תיכף אני אגע בו בקטע של משכנתאות.

רם בלינקוב: בתחום של המניעה אנחנו נגיש לך במהלך השבוע את הטיוטה או את הדוח כדי שתעשה איתו מה שתמצא לנכון.

רם בלינקוב: עסקנו במספר תחומים, חלקם עד עכשיו לא עסקו בהם.

רם בלינקוב: בראש ובראשונה ולמען הסדר אני חייב לומר שיש אי הסכמה בתחום הזה, זה כל הטיפול במזומן.

רם בלינקוב: מצאנו שיש מזומנים בהיקף גדול ביותר בקרב משפחות פשע, גם לי באופן אישי נזדמן להצטרף לאנשי רשות המיסים וההוצאה לפועל והמשטרה בכמה מבצעים אצל משפחות פשע וראיתי במו עיניי איך פותחים כספות של אנשים בבתים ושולפים משם עד כדי מאות אלפים ומיליונים של שקלים, ואנחנו חושבים שזה משמן את המערכת הפלילית.

רם בלינקוב: אנחנו רוצים להטיל מגבלות משמעותיות על היכולת ועל הרשות להחזיק מזומן בבית, מעבר למגבלה או בתוספת המגבלה שהכנסת הטילה על השימוש במזומן בשנים האחרונות.

רם בלינקוב: יש לנו דין ודברים עם משרד המשפטים, שאיך לומר, הוא לא תומך בנו במאת האחוזים, אבל הרעיון שלנו הוא להגיע למצב שבו כל אדם וגברת שמחזיקים למעלה מ-50,000 שקלים במזומן, יצטרכו לדווח את זה לרשות המיסים, ומעל 200,000 שקלים לא ניתן יהיה להחזיק במזומן.

רם בלינקוב: כדי ליישם את זה יש עבודה רבה שתצטרך להיות גם בתחום החקיקה, ובין היתר מול המערכת הבנקאית, כי אנחנו רוצים לאפשר גם למי שמחזיק היום כספים שהגיעו אליו בדרכים לא דרכים, להגיע לסידור, מצד אחד עם רשות המיסים, בין אם זה בגילוי מרצון או בדברים כאלה, ואחר כך לאפשר לו להפקיד את הרכוש שלו במערכת הבנקאית, זאת אומרת יצטרכו להיות פה צעדים משלימים.

רם בלינקוב: זה בקטע של תשלום במזומן והחזקת המזומן.

רם בלינקוב: יש נושא נוסף שהוזכר על ידי סגן השר, הנש"פ.

רם בלינקוב: נש"פים זה ראשי תיבות של נותני שירותים פיננסיים, זה כל מיני צ'יינג'ים וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: אלה מכבסות, משמעותיות לעיתים, לניהול פעילות עבריינית, לניכיון צ'קים בלתי חוקיים וכיוצא בזה.

רם בלינקוב: אנחנו מתכוונים להגביר מאוד את האכיפה עליהם, לצורך העניין הזה אפילו נאפשר כמו שנאמר קודם לרשות למניעת הלבנת הון לבצע חלק מהפיקוח לצורכי מניעת הלבנת הון על מנת להיות במצב שהם לא יוכלו להמשיך ולחגוג כפי שהם חוגגים היום.

רם בלינקוב: הנושא השלישי המשמעותי – אני מציין רק את הנושאים המשמעותיים – הוא כל השימוש בחשבוניות פיקטיביות.

רם בלינקוב: חשבוניות פיקטיביות הן כאלה שמשמשות בעיקר את תחום כוח האדם והנדל"ן, שבהם גופים שלמים – אני חייב להדגיש אגב, אנחנו עוסקים בעיקר בחברה הערבית אבל גם היהודים יודעים לעשות את אותן עבירות, זה לא דבר שאתה צריך להיות בעל דת כזאת או אחרת.

רם בלינקוב: התופעה שם יותר רחבה אבל אנחנו מוצאים את זה גם, אני באופן אישי - - -

אוסאמה סעדי: יש שיתוף פעולה בכל הדברים האלה.

רם בלינקוב: בתחום הפלילי.

מירב בן ארי: בין העבריינים.

אוסאמה סעדי: בין העבריינים.

רם בלינקוב: אני מעדיף להתמקד בשיתוף פעולה בתחומים הבונים.

אוסאמה סעדי: גם אנחנו.

רם בלינקוב: וזה מה שאני עושה רוב הזמן, אבל נכון, לצערי גם בעניין הזה יש שיתוף פעולה.

רם בלינקוב: החשבוניות הפיקטיביות הן כאלה שמאפשרות לעסקים לגלגל לעיתים מאות מיליונים ולהימנע מתשלום מס, גם לחברות, גם לפרטים, בקטע של ניכויים.

רם בלינקוב: המהלך הזה, על פי עצת רשות המיסים, ייעשה בשני שלבים.

רם בלינקוב: ראשית, אנחנו נעבור לחשבוניות הפוכות, מה שנקרא.

רם בלינקוב: במקום שמקבל התשלום יוציא את החשבונית, המשלם יוציא את החשבונית, אבל בשלב השני – ואז זו תהיה מכה רצינית – ננעל אותם על ידי דיגיטציה של המערכת, אם תרצו נמצא, אומנם משמאלי, יד ימיני ערן והוא יוכל להרחיב בעניין הזה.

רם בלינקוב: זה בקטע של מה אנחנו מנסים לשבש.

רם בלינקוב: אני רוצה לסבר את האוזן ולומר לכם שבחוק ההסדרים שעבר אנחנו העברנו חקיקה שמיסתה את הממיסים, ואמרנו לכם שאנחנו מעריכים – אומנם היו לזה התנגדויות של כל מיני בעלי עניין – אנחנו מעריכים שזה משמן מערכות פליליות רבות, והצלחנו בעזרתכם להתגבר על ההתנגדויות.

רם בלינקוב: אנחנו כבר בתחילת השנה רואים שינוי משמעותי בהתנהגות בצריכת הסולר ובגבייה ממיסים כתוצאה מהעניין הזה ואנחנו מעריכים שהמהלך הזה לבד ייבש את משפחות הפשע בלמעלה ממיליארד שקלים בשנה, ימנע מהם הכנסות שהם נהנו מהן בשנה האחרונה.

רם בלינקוב: אני מספר את זה בין היתר כי הערכתי שרשות המיסים, כשהיא באה מהשטח ומביאה הערכות, היא מדייקת מאוד.

רם בלינקוב: היו ויכוחים על ההערכות שלה בעניין הזה ואני חושב שהן תתבררנה עוד כנמוכות מידי.

רם בלינקוב: הדבר השני, והוא חשוב לא פחות, אנחנו זיהינו – ופה זה מיוחד מאוד לחברה הערבית – קשה מאוד לקבל משכנתה מכיוון שיש בעיות רישום.

אוסאמה סעדי: לא רק קשה, כמעט בלתי אפשרי.

אוסאמה סעדי: 2% משוק המשכנתאות – ואנחנו קיבלנו נתונים רשמיים בוועדת הכלכלה – אך ורק 2% משכנתאות בחברה הערבית.

רם בלינקוב: נכון.

רם בלינקוב: אנחנו מאוד מודאגים מזה.

אורית סטרוק: למה יש בעיות רישום?

רם בלינקוב: יש בעיות רישום כי זה חלק מהתרבות שמורישים חלקות במשותף למשפחות, זה נקרא חמולות, והם לא רושמים את זה בצורה מסודרת.

אורית סטרוק: זה לא בעיה חוקית?

רם בלינקוב: לא, זה לא בעיה חוקית.

אורית סטרוק: מי שיש לו תרבות, אפשר שהוא יעביר איך שבא לו?

אורית סטרוק: ככה זה עובד?

רם בלינקוב: למיטב הכרתי, זה לא המקרה.

רם בלינקוב: מדובר על נכסים ישנים.

יואב סגלוביץ': אלה דברים שגם המדינה, יש לה אחריות לחוסר הרישום.

יואב סגלוביץ': המטרה היא כרגע למנוע.

יואב סגלוביץ': זה לא דברים שלא שייכים לאנשים, אלה דברים ששייכים לאנשים, יודעים שהם שייכים לאנשים.

יואב סגלוביץ': יש רמת סיכון שבנקים לוקחים או לא לוקחים, בזה אנחנו מטפלים עכשיו, לייצר אופק לאנשים כי אם לא נייצר את האופק, בסוף הם יגיעו לשוק השחור.

אורית סטרוק: אני מבינה, אני בעד מה שאתה עושה, אני רק שואלת מה הסיבה שאין רישום.

אורית סטרוק: מה הסיבה?

אורית סטרוק: האם זו לא עבריינות?

מירב בן ארי: אבל אני מתנצלת.

אוסאמה סעדי: זה לא עבריינות.

אוסאמה סעדי: יש הרבה סיבות.

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: סליחה, אבל זה מפריע לי.

אוסאמה סעדי: זה גם לא קשור בתרבות, רם.

אוסאמה סעדי: זה משהו היסטורי במשך עשרות שנים.

מירב בן ארי: סליחה, אוסאמה, אמרתי לך שזה מפריע לי.

מירב בן ארי: אני לא מצליחה להבין את זה, מספיק.

מירב בן ארי: גם לי הייתה שאלה, ביקשו שאחכה, גם אני בתור יו"ר.

מירב בן ארי: תרשמו את השאלות, אתם לא שואלים אותם.

מירב בן ארי: אתה מציג, לאחר מכן רן ויאיר ולאחר מכן חברי הכנסת ישאלו שאלות.

מירב בן ארי: גם אני שאלתי שאלה ואמרו לי לחכות, ויש לי פריבילגיה, לא ניצלתי אותה, אז בבקשה, אדוני.

רם בלינקוב: קודם כול, אני רוצה להבהיר.

רם בלינקוב: כשאני אומר תרבות אני לא מתכוון שאדם מוסלמי, יש לו מנהגים או הנחיות לא לרשום.

רם בלינקוב: זה מנהג של החברה.

מירב בן ארי: רם, אל תיכנס לזה.

רם בלינקוב: אבל לי חשוב להבהיר שהמילה שלי היא ערכית במובן החיובי ולא במובן הביקורתי.

אוסאמה סעדי: טוב שהבהרת.

רם בלינקוב: זה חשוב לי מאוד להבהיר את העניין הזה ומדובר רק על נכסים ישנים.

רם בלינקוב: כשהמדינה משווקת היום נדל"ן גם לחברה הערבית, זה נרשם ומסודר והם מצליחים לקחת משכנתאות.

אחמד טיבי: בך אני אף פעם לא חושד שהתכוונת למשהו שלילי.

רם בלינקוב: תודה רבה, חבר הכנסת טיבי.

רם בלינקוב: עכשיו אני רוצה להסביר מה הבעיה עם זה.

רם בלינקוב: ראשית, מאחר שהבנק לא יכול לרשום בצורה מסודרת את המשכנתה, הוא לא יכול לחלט במקרה ויש אי תשלום, ולכן הוא נמנע מלתת.

רם בלינקוב: אין ואקום.

רם בלינקוב: ברגע שהבנק לא נכנס ומוסדות פיננסיים הגונים לא נכנסים, באים אשראים חוץ-בנקאיים, שבמקרים לא מבוטלים נשלטים על ידי העולם התחתון ואנחנו לא אוהבים את זה, משתי סיבות.

רם בלינקוב: אחת, אנחנו לא אוהבים לתדלק את הכלכלה של העולם ותחתון, ושנית, הם גם משלמים מחירים יותר גבוהים, ואנחנו לא רוצים את זה.

רם בלינקוב: אנחנו רוצים שיהיה שוויון בעניין הזה.

רם בלינקוב: לצורך העניין הזה מינינו ועדת משנה בראשות החשב הכללי, שהיא עושה עבודה מקיפה מול המערכת הבנקאית, מול בנק ישראל, מול גורמים המעורים בענף, והיא אמורה אחרי החגים להגיש המלצות כיצד ניתן להגביר בצורה משמעותית את מתן המשכנתאות המסחריות הטובות בתחום הזה, ולא מן הנמנע שגם נכניס יד לכיס על מנת להקטין את הסיכונים מהמערכת הבנקאית, בין באמצעים של תקציב ובין באמצעים של ערבות מדינה.

רם בלינקוב: זה גם נכון מבחינה חברתית, זה גם נכון מבחינה כלכלית וזה גם נכון מבחינה קרימינלית.

רם בלינקוב: מבחינה כלכלית כי גם ההכנסות שלנו ממיסים על מס רכישה וכיוצא בזה תגדלנה.

רם בלינקוב: לכן אנחנו מאוד מאמינים בכיוון הזה.

רם בלינקוב: עבודה קצת יותר מורכבת ולכן היא אורכת קצת יותר זמן.

רם בלינקוב: עד כאן.

רם בלינקוב: תודה.

מירב בן ארי: ערן, אתה רוצה להתייחס?

ערן יעקב: לא.

ערן יעקב: אני פה כדי להיות לעזר.

מירב בן ארי: מנכ"ל האוצר, אולי תתייחס לשקופית הבאה.

מירב בן ארי: אתה לא רוצה להגיד מילה על המבצעים שעשיתם כרשות מיסים?

מירב בן ארי: בפעם שעברה שעשינו את הדיון התייחסה נציגה שלכם.

רם בלינקוב: (שקף: צוות שוק שחור בתחום הפיננסי).

רם בלינקוב: קודם כול, השקף הזה, אני דיברתי ללא שהוא יהיה מוצג אבל בדיוק על הדברים הללו.

רם בלינקוב: לגבי המבצעים, אני הייתי רק אורח של ערן.

מירב בן ארי: אמרת, אז אולי רק תשתף אותנו.

רם בלינקוב: אתה מגיע בשלוש וחצי לפנות בוקר, עומדים – בפעם האחרונה היו 160 אנשים, גם מהמשטרה, גם מההוצאה לפועל, גם מרשות המיסים – ומקבלים סקירה על היעדים אליהם עומדים לגשת, מתפצלים לקבוצות, ואז ב-5:00, 5:30, אתה דופק על הדלת של האנשים.

רם בלינקוב: אגב, לי זו חוויה – זה לא תחום המומחיות שלי – אני רוצה להגיד שמצד אחד הייתה נחישות אבל זה נעשה מתוך כבוד רב לאנשים, הגם שחלקם הם עבריינים מועדים.

רם בלינקוב: ואז אתה נכנס לבית ואתה רואה – אני ראיתי במו עיניי – כספות מלאות, לא מצאו הרבה פעמים נשק, מעט מאוד נשקים, אבל מלאות במזומנים.

רם בלינקוב: הבן אדם רשום כמושך משכורת של 7,000 ו-8,000 שקלים, על יד הבית חונים מרצדסים, ב.מ.ווים, ג'יפים יקרים, הוא מחזיק בכספת 400 ו-500 אלף שקלים.

רם בלינקוב: לא צריך להיות כמוני בוגר כלכלה תואר ראשון, מינהל עסקים תואר שני, כדי להבין שפה יש מכונה משומנת היטב של העולם התחתון, ולוקחים את זה משם.

רם בלינקוב: היום, גם כשאתה מחרים את המזומן, יש לך בעיה מאוד גדולה כי עצם החזקת המזומן היא לא עבירה.

רם בלינקוב: היא לא עבירה היום.

מירב בן ארי: אם אתה מחזיק מזומן?

רם בלינקוב: כן.

רם בלינקוב: היא לא עבירה.

רם בלינקוב: אז צריך לבקש ממנו תצהיר הצהרת הון, זה תהליך ארוך.

רם בלינקוב: אנחנו רוצים להיות במצב שבו אסור יהיה להחזיק מזומנים בבית, נקודה.

רם בלינקוב: זה פוגע בכל מיני עקרונות.

שמחה רוטמן: זה פוגע בהרבה מאוד עקרונות וזה פוגע בעיקר באנשים הישרים כי האנשים האלה, אין עליהם מגבלות כי מותר להם לעשות עסקאות עם הרשות הפלסטינית ועם תושבי הרשות, במזומן, זה הבני דודים שלהם.

רם בלינקוב: איזה עניין יש לאיש ישר לעשות פעולה - - -

שמחה רוטמן: כי לאיש ברשות הפלסטינית אין בנק.

שמחה רוטמן: היינו בתקנות בוועדת חוקה והסבירו לנו את זה.

רם בלינקוב: איזה עניין יש לאיש ישר שיש לו אפילו מעט תבונה בראשו להחזיק מזומן באופן שהערך שלו הולך ונשחק, באופן שאסור לו לעשות בו שימוש ביומיום בהיקפים?

שמחה רוטמן: אבל מותר לו לעשות בו שימוש.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: תודה.

רם בלינקוב: אסור.

שמחה רוטמן: מותר לו.

שמחה רוטמן: אם הוא עושה עסקים עם הבן דוד שלו ברשות הפלסטינית, מותר לו לעשות בו שימוש, היום לפי חוק.

מירב בן ארי: תודה רבה, רם.

מירב בן ארי: נשמע את יאיר, בבקשה.

יאיר הירש: ראשית, תודה לסגן השר, המחולל של כל האירוע הזה, באמת הרבה תודה על הדחיפה ועל הכול, באמת.

יאיר הירש: גם המשרדים שהם שותפים איתנו להחלטה – משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד המשפטים, המשרד לשוויון חברתי והמשטרה – אני חושב שהדבר הכי טוב שקרה בצוות, לפחות אצלי, זה המשך הפעילות אחרי העניין הזה.

יאיר הירש: אני חושב שגם היום, אפילו היחסים עם המשטרה והיכולת להביא את הידיעות בשטח לידי מימוש בהחלטות הניהוליות שלנו, רק זה כבר היה שווה את הצוות, ואני אסביר מה אנחנו עשינו אצלנו בצוות.

יאיר הירש: (שקף: צוות מכרזים ברשויות המקומיות).

יאיר הירש: היו ארבעה צוותים שהיו על המיפוי של המכרזים, לפני הכול להבין לגבי ההיקף עצמו ואיפה לשים את האצבע, זה הצוות הראשון.

יאיר הירש: הצוות השני דיבר על הנושא של סיווג רשויות.

יאיר הירש: רצינו בתחילה לסווג בין הרשויות ולהגדיר אותן, באיזה רשויות אנחנו נחיל את הכללים ובאיזה לא.

יאיר הירש: הצוות השלישי דיבר על הכלים ועל זיהוי החסמים, כלומר אם אנחנו רוצים להוציא את המכרזים מחוץ לרשויות, איזה כלים בכל זאת ניתן לראש הרשות לאפשר את קיום המכרזים.

יאיר הירש: בצוות הנוסף, בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, דיברנו גם על נושא של הנחיה לשאר המשרדים, מעבר למשרד הפנים.

יאיר הירש: בשורה התחתונה, ראינו יחד עם החשכ"ל, מעבר לכל נושא הידיעות המשטרתיות, לגבי האלימות וההשפעה גם על המכרזים בעיקר בתוך הרשויות המקומיות ועל הסחיטה ועל קיומם לפעמים של מכרזים עם מציע אחד בלבד, ראינו גם את ההיקף במימוש של הכספים בעיקר בנושאים האלה של הפיתוח.

יאיר הירש: ראינו יחד עם החשכ"ל את הנתונים שמדברים היום על 52% מימוש בלבד בין ההקצאה לבין המימוש בפועל.

יאיר הירש: אלה אחוזים מאוד נמוכים, ואם מתייחסים לחברה היהודית, מדובר בהפרש של בין כמעט 70% לבין 52%, זה גם כן הדליק אצלנו נורה אדומה.

רות וסרמן לנדה: אתה מדבר על המימוש של 922?

יאיר הירש: אני מדבר על המימוש של התקציבים הקודמים.

רות וסרמן לנדה: של החלטת הממשלה הקודמת?

יאיר הירש: הקודמת, כן.

רות וסרמן לנדה: ואתה משייך את זה לזה?

יאיר הירש: אני משייך את זה ככלל לבעיה שאנחנו רואים בכלל בכל הנושא של המימוש, גם בכספי הפיתוח הרגילים של משרד הפנים, ועוד מעט אני ארחיב על מה אנחנו מתמקדים, שזאת תופעה – עוד פעם, זה ממוצע, יש מקומות שבהם יותר, של 27% – אנחנו בעצם רוצים לצאת בבשורה אחרת.

זאב בנימין בגין: לא כל הבעיה הזאת, מקורה בפלילים.

יאיר הירש: הבעיה הזאת זה תוספת.

זאב בנימין בגין: חוסר והיעילות והיכולת לשלוט ברשויות המקומיות הערביות הוא יותר עמוק מאשר ברשויות יהודיות מתורגלות.

יאיר הירש: נכון.

יאיר הירש: אמת.

יאיר הירש: נכנסנו לתוך הסוגיה הזאת בהנחיית ראש הממשלה וצוות השרים הייעודי, כחלק מהצוותים בתוך הצוות הגדול יותר של סגן השר, שבא לבחון את נושא מיגור האלימות בחברה הערבית.

יאיר הירש: תוך כדי העבודה וחלק מעבודת הצוותים רצינו גם לבחון על מה לשים את הדגש, וראינו שבעיקר בתקציבי הפיתוח – הרי בתקציבי המימוש אין לנו כמשרד הפנים יכולת לדעת מה עשו בכספים כי זה הולך לשוטף – אבל בתקציבי הפיתוח הם צריכים להציג לנו פרויקט ובהתאם לזה הם מתוקצבים, ואנחנו אחרי כן עוקבים במימוש.

יאיר הירש: המימוש הזה, הוא יצר עוד מדרגה מעבר לאלימות של בעיה של המימוש עצמו.

יאיר הירש: זה מביא אותי בסוף גם להחלטה של הצוות שאנחנו לא רואים בהחלטה הזאת עונש לחברה הערבית.

יאיר הירש: ההיפך.

יאיר הירש: אנחנו חושבים שהיום התושב בקצה יקבל יותר.

יאיר הירש: ההחלטה של הצוות הייתה שבכל הכספים התוספתיים בתוכנית החומש 550, בפרק שמתייחס למשרד הפנים בנוגע לתקציבי הפיתוח, סדר גודל של 670 מיליון שקלים בתקציבי הפיתוח, הכסף הזה ילך לרשויות באמצעות משרד הפנים שייצא למכרוז דרך חברות מנהלות.

יאיר הירש: כלומר, משרד הפנים, מעבר להיותו רגולטור של כל הרשויות, הוא נכנס לכובע חדש בתפקיד ביצועי.

יאיר הירש: אנחנו ניתן את הכסף לרשויות בשווה כסף ולא בכסף עצמו.

רות וסרמן לנדה: שזה יהיה לכלל הרשויות?

יאיר הירש: יהיה לכלל הרשויות.

יאיר הירש: הצוות השני של סיווג רשויות קיבל החלטה בגיבוי היועץ המשפטי לממשלה, לאור הידיעות המודיעיניות של המשטרה, לחסום את הדלת בפני כל הרשויות בחברה הערבית, לאור הנתון שאנחנו היום לא יכולים לסווג רשות אחת כן, רשות אחת לא, אבל אני אגיד לך יותר מזה.

יאיר הירש: יכול מאוד להיות שגם נכון פרקטית לא לאפשר את זה כדי באמת להחיל את זה על כולם ולא ליצור לחץ על אותן רשויות שלא יקבלו את הפריבילגיה הזאת, ולכן ההחלטה בגיבוי של היועץ המשפטי לממשלה, לאור הידיעות לחסום את הדלת בפני כולם.

יאיר הירש: את אותם תקציבי פיתוח תוספתיים דרך תקציב החומש הם יתנו בשווה כסף.

יאיר הירש: תבוא רשות, תשב עם הממונה על המחוז, תגדיר את הצרכים שהיא רוצה, מה היא רוצה, והיא תקבל מאיתנו באמצעות החברות המנהלות את אותו כביש, את אותו בית ספר או כל דבר אחר, וזו החלטה שלנו בתוך משרד הפנים.

יאיר הירש: מעבר לזה, וזאת החלטה של הנחיות לשאר המשרדים, ראינו בפילוח וחלק מתוכנית החומש, מדובר ב-3.1 מיליארד שקלים, שזה בעיקר דרך משרד החינוך בבניית 5,000 כיתות לימוד, מדובר על משרד התרבות והספורט 540 מיליון שקלים בבנייה ושיפוץ של מבני ספורט, התחום השלישי זה פיתוח אזורי תעשייה של 100 מיליון שקלים, סך הכול 3.1 מיליארד שקלים בתוכנית החומש שאנחנו ממליצים לשאר המשרדים, בדגש על משרד החינוך, להוציא את יכולת הביצוע מהרשויות ולעשות את זה באמצעות משכ"ל או חברות מממשלתיות אחרות או כל דרך אחרת שהם יבחרו.

יאיר הירש: זו ההנחיה הרביעית – זה בעיקר המלצה אבל לאחר שעברנו גם את ועדת השרים בראשות ראש הממשלה, זה כבר ניתן בתור הנחיה, אבל עוד פעם, אני בתוך הבית בתור משרד הפנים אמון על תקציבי הפיתוח של תוכנית החומש וזו החלטה שלנו להוציא הכול.

רות וסרמן לנדה: כלומר, בעניין של תקציבי הפיתוח אתם בעצם הופכים למשכ"ל, מעין משכ"ל.

יאיר הירש: משכ"ל יעבדו אצלנו.

רות וסרמן לנדה: הם גורם ביצועי שלך.

יאיר הירש: אנחנו בעצם נצא למכרז של חברות מנהלות והם יוכלו כמובן לגשת למכרז שאנחנו מוציאים בימים אלה ולבצע את זה, אבל את התשובות משכ"ל יתנו לי ולא לרשות.

שמחה רוטמן: זה על תוכנית החומש אנחנו מדברים.

יאיר הירש: תוכנית החומש בלבד כרגע.

יאיר הירש: על התקציבים הרגילים, לא בשוטף ולא בפיתוח, כלומר על האקסטרות, וזה אחד מהדברים שאמרנו גם לראשי הרשויות, שזו הבשורה האמיתית של משרד הפנים לרשויות.

אוסאמה סעדי: זה בשורה שלך אבל אתה יודע מה העמדה של ראשי הרשויות.

יאיר הירש: העמדה שלהם הפומבית ידועה לי.

יאיר הירש: העמדה של לפחות חלקם אצלי באוזן גם ידועה לי, ובסוף אנחנו ניבחן.

יאיר הירש: הסברתי לכולם, משרד הפנים יכול להמשיך ולשמש כרגולטור בלבד, לבדוק מה קורה, אבל בסוף התושב בקצה - - -

אוסאמה סעדי: זה עוד חסם שהכסף הזה לא יגיע.

אוסאמה סעדי: הכסף הזה יישאר אצל רם, זה בסדר.

יאיר הירש: כרגע, מכיוון ש-50% מהכסף נשאר באוצר כי אף אחד לא מממש אותו - -

רות וסרמן לנדה: בדיוק.

יאיר הירש: - - אז עלינו האחריות עכשיו לפחות להראות לכולם, ובעיקר לתושב בקצה כי זאת המחויבות שלי כמנכ"ל משרד הפנים.

רות וסרמן לנדה: יש רעיון יותר טוב, אפשר לבחון אותו אבל להגיד שזה רעיון רע זה קל.

מירב בן ארי: תודה, אבל מספיק עם ההערות.

מירב בן ארי: אני לא מצליחה לשמוע משפט.

יאיר הירש: ברשותכם, זאת החלטה בטווח המיידי.

יאיר הירש: (שקף: צוות מכרזים ברשויות המקומיות – השינויים הרגולטוריים הנבחרים).

יאיר הירש: בטווח היותר ארוך אנחנו רוצים להיכנס לשינויים משמעותיים בכל הנושא גם של הקמת מאגר קבלנים.

יאיר הירש: כל נושא המכרזים ברשויות המקומיות צריך גם ללמוד דרך משרד הביטחון, היינו שם כדי ללמוד איך מקימים מאגר קבלנים מורשה.

יאיר הירש: יש פה גם את הנושא של הקמת אגף בקרה.

יאיר הירש: גם אנחנו בתוך משרד הפנים לא פטורים מאחריות ולכן אנחנו, יחד עם הנציבות, עומלים היום על הקמת מערך בקרה נרחב יותר - -

רות וסרמן לנדה: זה מאוד חשוב.

יאיר הירש: - - אונליין, ולא רק לאחר מעשה, כדי גם להרחיב את אחוזי המימוש וגם לבקר את מה שנעשה.

יאיר הירש: הדבר השלישי זה מכרז ממשלתי משותף.

יאיר הירש: מעבר לנושא של התשתיות יש עוד שני נושאים, גם של הפסולת וגם של ההסעות, שהם יותר באים מתקציבי השוטף, שגם בהם נרצה לטפל באמצעות מכרז ממשלתי משותף.

יאיר הירש: דברים נוספים שאנחנו רוצים להחיל זה גם שינוי של דיני המכרזים, יש פה הרבה אפשרויות גם להגיע למכרזים מקוונים, מי ישב במכרזים האלה, היום זה יותר נבחרי ציבור, צריך להעביר את זה יותר לפן המקצועי, אבל באמת עוד חזון למועד.

יאיר הירש: בטווח המיידי לקחנו על עצמנו משימה גדולה, שעלינו החובה להוכיח שאנחנו מסוגלים.

יאיר הירש: מקווה מאוד שבעוד X זמן נעשה שוב בקרה על עצמנו ונראה שבאמת צדקנו בזה.

יאיר הירש: תודה.

מירב בן ארי: הפסולת וההסעות.

יאיר הירש: הפסולת וההסעות דורשים גם תיקון חקיקה.

יאיר הירש: בטווח המיידי אנחנו מדברים רק על הפיתוח כי זה אצלי ביד.

מירב בן ארי: הבנתי.

מירב בן ארי: תודה, יאיר.

מירב בן ארי: יואב, בבקשה, חוזרים אליך.

יואב סגלוביץ': (שקף: צוות אמל"ח לא חוקי).

יואב סגלוביץ': הצוות הזה למעשה התחיל את העבודה שלו במרס שנה שעברה וברגע שהתחלנו להיכנס לסיפור של "מסלול בטוח", חלק מהתהליכים הואצו.

יואב סגלוביץ': האיירסופט שהזכרתי קודם, בשינוי החקיקה כבר למעשה נכנס.

יואב סגלוביץ': הרבה הרבה זמן רצו להכניס את זה, ולשמחתי זה לקראת סיום.

יואב סגלוביץ': שת"פ בין-ארגוני, גם בזליגת כלי נשק תקניים, גם מגבולות וגם מבסיסי צה"ל זה בטיפול שתפס תאוצה מאוד מאוד גדולה.

יואב סגלוביץ': לא סתם בזמן האחרון, לפחות בחלק מהמקומות בגבולות, זה חלק משיתוף הפעולה הזה שנושא פירות מאוד מאוד טובים בין כל מי שיש לו אחריות על הגבול מצד אחד, על משטרה מצד שני, ושירות ביטחון כללי, על כל מה שקשור באיו"ש וכניסת כלים פנימה.

יואב סגלוביץ': גם פה אנחנו מצמצמים טווחים ולשמחתי פה נעשית עבודה מאוד מאוד גדולה בכל התחומים האלה, גם פה הייתה התקדמות משמעותית מאוד בחודשים האחרונים.

יואב סגלוביץ': אני אחר כך אבקש מהיושבת-ראש שלוש דקות לסיכום, שלי לפחות, ויש עוד זמן לשאלות של הח"כים ותשובות שלנו.

יואב סגלוביץ': אני יודע שמנכ"ל האוצר רם בלינקוב צריך לצאת, אז אני קוטע את זה כאן, ואם רוצים שאלות לאוצר על הדברים שהוא הציג קודם, אז אולי כאן ונוכל לשחרר אותו.

מירב בן ארי: אין בעיה.

מירב בן ארי: אם יש שאלות למנכ"ל משרד האוצר, אני אתן לכם.

מירב בן ארי: יש לי כאן עוד נציגים שלא דיברו, שגם הם חלק מזה, ממש בקצרה למי שיש שאלה למנכ"ל האוצר.

אוסאמה סעדי: תודה, גברתי היושבת-ראש, רציתי לדבר על שני נושאים שהזכרת, רם.

אוסאמה סעדי: נושא ראשון זה כל העניין של המזומן ושירותים בנקאיים, כאשר אין שום אלטרנטיבות ואין שום חלופות ביישובים הערביים, ונתונים שקיבלנו מכם, ממשרד האוצר מהשר חמד עמאר, ש-30%, כמעט שליש מהתושבים, האזרחים הערביים מעל 18, אין להם חשבונות בנק, שליש.

אוסאמה סעדי: אז בוודאי, כאשר אתה לא נותן להם את החלופות האלה, ועכשיו מצמצמים עוד את הסניפים ויש סגירת סניפים – עכשיו קראנו על הרפורמה ועל ההפרטה של חברת הדואר, שהולכים לפטר 1,600 עובדים ולסגור עוד סניפים, כאשר יש לנו בנק דואר ביישובים הערביים, כשאנחנו מדברים על הנגב – אני לא מדבר על 35 יישובים לא מוכרים, אני מדבר על היישובים המוכרים, שבעת היישובים המוכרים, חוץ מרהט, אין אפילו בנק אחד.

אוסאמה סעדי: בנק אחד, לא בלקיה, לא בחורה, לא בערערה בנגב, לא ביישובים של עשרות אלפי תושבים כל יישוב כזה, אפילו בנק אחד אין, אז מה אתם מצפים?

אוסאמה סעדי: זו שאלה ראשונה.

אוסאמה סעדי: שאלה שנייה בעניין המשכנתאות, ואני קושר את זה לא רק למשכנתאות אלא להלוואות רגילות.

אוסאמה סעדי: כאשר אזרח ערבי שנקלע למצוקה לא יכול לפנות לבנק ולקבל הלוואה, אפילו רגילה, קל וחומר משכנתה כי יש את כל החסמים, אז הוא פונה לשוק השחור ואז הוא מסתבך ואז יש את כל האלימות.

אוסאמה סעדי: לכן, אנחנו רוצים את הפתרונות.

אוסאמה סעדי: אנחנו אלה שכל הזמן פונים אליכם ואומרים, תנו תשובות, תנו פתרונות, אבל אני לא רואה.

אוסאמה סעדי: גם היינו עם המפקח על הבנקים לפני כשבועיים, הוא נתן סקירה.

אוסאמה סעדי: המגזר הערבי, הוא אומר, אנחנו נמצא חלופות, אני שנים מדבר על זה עם חבריי, אבל אין פתרונות.

אוסאמה סעדי: אין פתרונות.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אחמד.

אחמד טיבי: אני לא בטוח שרם הוא הכתובת אבל אולי סגן השר סגלוביץ'.

מירב בן ארי: אז חכה.

מירב בן ארי: סגלוביץ' נשאר.

מירב בן ארי: רק שאלות למנכ"ל האוצר.

שמחה רוטמן: מעבר לדברים שאוסאמה אמר, שלדעתי הם מאוד נכונים, הנושא של הרשות הפלסטינית, כאשר הגיעו אלינו התקנות של השימוש במזומן לוועדת חוקה, אין מגבלה, בין היתר בגלל המגבלות של הרשות הפלסטינית ושל תושבי הרשות.

שמחה רוטמן: אין מגבלה בעסקאות במזומן עם תושבי רשות פלסטינית.

שמחה רוטמן: אדם רגיל שאיננו תושב יהודה ושומרון, עוד איכשהו יש לו לפעמים אינטראקציה עם תושבי רשות פלסטינית, אזרח רגיל במדינת ישראל לא בא במגע כל כך עם תושבי רשות, אבל אזרח בחברה הערבית בהחלט כן, יש לו שם לפעמים אפילו קרובי משפחה מדרגה ראשונה שנמצאים בקרבת מקום, אבל בוודאי בתחומי עסקים אנחנו יודעים שיש הרבה מאוד ביקורים, יש הרבה מאוד עסקים שנעשים.

מירב בן ארי: אז מה אתה שואל?

שמחה רוטמן: ולכן, כאשר אומר לי מנכ"ל משרד האוצר שהוא לא מצליח להבין למה יש מטרה כשרה לאדם להחזיק סכום גדול במזומן, אז נראה לי שהוא לא מכיר בבעיה.

שמחה רוטמן: העניין הוא שהחברה הערבית בישראל מתנהלת במזומן גם מסיבות בעייתיות אבל גם מסיבות כשרות, ולכן כל זמן שהרשות הפלסטינית, אנחנו לא מגבילים את השימוש במזומן במעבר בין רשות פלסטינית לישראל - - -

מירב בן ארי: אין לך הגבלת שימוש במזומן בכלל בארץ.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: מה שקורה, אני אזרח ישראלי, אני עושה עסקה - - -

מירב בן ארי: של החזקה.

שמחה רוטמן: אני עושה עסקה עם קבלן ישראלי.

מירב בן ארי: הוא יכול להחזיק כמה כסף שהוא רוצה היום.

מירב בן ארי: נכון?

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אבל הוא מתלונן על זה.

מירב בן ארי: הוא לא מתלונן.

רות וסרמן לנדה: אי אפשר, על פי חוק.

רות וסרמן לנדה: זה לא נכון, מירב, יש חוק שאוסר.

מירב בן ארי: לא להפריע.

מירב בן ארי: סליחה, רות.

רות וסרמן לנדה: אני לא מפריעה, אני פשוט מתקנת משהו שנאמר שהוא לא נכון.

מירב בן ארי: אז אני אתן לך לדבר ואת תגידי.

שמחה רוטמן: הוא אומר שהוא תופס מזומן והוא רוצה להפוך את החזקת המזומן לעבירה.

שמחה רוטמן: אני אומר, א', ודאי לאזרח ישראל ערבי יש הרבה מטרות כשרות להחזיק מזומן, ומה שהרבה מאוד פעמים אנחנו עושים, כאשר אנחנו מרחיבים את תחולות איסורי הלבנת הון, כנ"ל לגבי הצ'יינג'ים, מה שאנחנו עושים, אנחנו בעיקר מקשים את החיים על האזרחים שפועלים למטרות הכשרות כי הם מצייתים לחוק, והם ייתקלו בבעיה כשהם יצטרכו מזומן כדי לעשות עסקה עם הבן דוד, עסקה כשרה לחלוטין, הם ייתקלו בבעיה כשהם יצטרכו לקנות משהו, כשאין להם בנק ביישוב, הם ייתקלו בבעיה, והעבריין ימשיך להיות עבריין.

מירב בן ארי: הוא יענה לשאלה של אוסאמה.

שמחה רוטמן: אז אני אומר, כל זמן שאנחנו לא פותרים את הבעיה בשורשה, לא לשפוך את התינוק עם המים ולא להקשות את החיים על האזרחים שומרי החוק.

שמחה רוטמן: הערה בהקשר הזה.

שמחה רוטמן: התפיסה לפיה אדם שרוצה לנהל את חייו ולשמור על פרטיותו, לא למטרות לא כשרות אבל הוא לא רוצה ללכת ולעבור את הטופסולוגיה המתישה שרשות איסור הלבנת הון מטילה על כל אזרח ועל כל תושב, הוא עבריין אוטומטית, היא תפיסה בעייתית תמיד.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אני מבקשת שאלה.

מירב בן ארי: זאת לא הייתה שאלה, זה היה נאום.

שמחה רוטמן: לא, זו הייתה שאלה ספציפית אליו.

מירב בן ארי: יש לכם שאלות למנכ"ל האוצר.

מירב בן ארי: יש כאן נציגי ממשלה שלא דיברו, אתם לא דיברתם, יואב אמור לסכם ואנחנו אמורים איכשהו להגיע לכל האירוע הזה עד 14:00.

מירב בן ארי: אני ממש מבקשת, אם יש שאלה ספציפית.

אחמד טיבי: אני כמעט אחזור על מה שאמרו גם אוסאמה, גם שמחה.

אחמד טיבי: המטרה של מאבק בשוק השחור באמצעות המאבק בכסף מזומן היא מטרה לגיטימית, אבל חייבים לקחת את הנתונים והמציאות בחברה הערבית, שבה למשל כמו שאוסאמה אמר, אין סניפי בנקים בנגב, חוץ מרהט, יש סגירה של סניפי בנקים ביישובים הערביים, סגירה של סניפי דואר, המסחר עם אנשים שאין להם חשבונות בנק או אין להם כרטיס אשראי.

אחמד טיבי: אגב, ברשות הפלסטינית, כמעט – כמעט, מיעוט מהאנשים עובדים בכרטיסי אשראי או בהעברות צ'קים, ולכן המסחר של משפחה מול משפחה או סוחר מול סוחר הוא באמצעות כסף מזומן לגיטימי לחלוטין, ולכן ההכללה יכולה לפגוע באנשים טובים, שהכסף המזומן שלהם הוא נקי, לגיטימי וחוקי.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: מנכ"ל האוצר.

רם בלינקוב: קודם כול, לגבי ההחרגה של יהודה ושומרון, זה הוחרג כאן בתהליך החקיקה.

שמחה רוטמן: - - -

רם בלינקוב: אתה יכול לעשות לי ככה כמה שאתה רוצה.

שמחה רוטמן: א', אני אשמח אם תדבר אליי בכבוד, אבל זה לא נכון.

שמחה רוטמן: בוועדת חוקה באו נציגי האוצר ואמרו, אין לנו מענה לאנשים, מאחר ויש לנו בעיה בהעברות כספים לבנקים של הרשות אנחנו לא מבקשים להחיל את זה על תושבי הרשות.

שמחה רוטמן: בא משרד האוצר ומבקש, מה זה הכרעה שלנו?

שמחה רוטמן: אתם מביאים את התקנות, עם כל הכבוד.

מירב בן ארי: מה הפתרונות לאותם אזרחים ערבים שבעצם אין להם בנקים?

רם בלינקוב: לגבי הבנקים, השיחה פה מזכירה לי את השיחה עם אמא שלי, גם היא מתלוננת על זה שיש לה פחות ופחות בנקים.

רם בלינקוב: זה לא מיוחד, לא ליישובים ערביים ולא לבדואים ולא לאף אחד.

רם בלינקוב: יהיו פחות ופחות סניפים, לשם העולם הולך.

אוסאמה סעדי: לא, אבל אמא שלך יכולה ללכת עשרות מטרים ולמצוא סניף אחר.

רם בלינקוב: הלוואי והייתה יכולה.

אוסאמה סעדי: בשבעה יישובים בנגב, רם, זה יישובים שלמים.

מירב בן ארי: אוסאמה, אנחנו חייבים להתקדם.

רם בלינקוב: אכן, יש בעיה, אני לא אומר שאין בעיה.

רם בלינקוב: יש בעיה אבל זה לא אומר שאנחנו לא רוצים להתקדם עם שיטות הניהול.

רם בלינקוב: את הבעיה הזאת צריך לפתור.

רם בלינקוב: ראשית, אתה לא צריך ביום-יום בנק, אתה יכול להסתדר, כל עוד זה בצ'קים אפילו בהפקדות בסלולר, והאנשים האלה הם אנשים ניידים.

רם בלינקוב: הרי המורים לא מקבלים את המשכורת במזומן, אז יש אלפי ועשרות אלפי מורים ביישובים הבדואים בנגב, איך הם מקבלים את הכסף?

רם בלינקוב: אני, יש לי קשר עם הרשות הפלסטינית כי זה חלק מתפקידיי ביומיום בהעברות הכספים.

רם בלינקוב: הם מתחננים אלינו שאנחנו נעביר את המשכורות באמצעות הבנקים, לא במזומן.

רם בלינקוב: אנחנו עד סוף הקיץ נגיע לדבר הזה, הם בעצמם רוצים את הדברים הללו, המערכת צריכה להתאים את עצמה.

רם בלינקוב: אם יש לה בעיה בשנים הקרובות, אז אנחנו נדע למצוא את הדרך להכניס את זה בהדרגה.

רם בלינקוב: גם החוק שחבר הכנסת רוטמן – ואם נפגעת אני מתנצל – ציין, הוא לשלוש שנים כדי שיימצאו פתרונות down the road, זו הכוונה.

רם בלינקוב: לכן, עצם העובדה שיש בעיות, היא לא צריכה למנוע את החקיקה.

רם בלינקוב: לגבי האנשים הנורמטיביים, בואו תסתכלו על הדברים בפרופורציה.

רם בלינקוב: גם אלו שרוצים לעשות עסקאות ברשות הפלסטינית, מה, הם הולכים לקנות בתים?

רם בלינקוב: בסוף הם חיים את היומיום כמוני, כמוכם, הם לא צריכים בשביל זה להחזיק מיליון שקל במזומן, בכל הכבוד, וכמו שמוצאים דרך להפקיד את המשכורות – בין אם זה מבתי הספר, בין אם זה מהרבה מאוד מוסדות - - -

מירב בן ארי: כל השכירים.

שמחה רוטמן: שכירים אין בעיה, אבל אם יש בן אדם שמעסיק קבלן מהרשות הפלסטינית?

שמחה רוטמן: בן אדם מעסיק קבלן מהרשות הפלסטינית, איך הוא משלם לו? אני שואל שאלה פשוטה.

רם בלינקוב: אסור לך.

שמחה רוטמן: לא נכון.

שמחה רוטמן: סליחה, ודאי שמותר, זה לא נכון.

מירב בן ארי: הבנו.

שמחה רוטמן: אם אני יודע את הנתונים יותר ממך זה מדאיג אותי, אני חייב לומר לך.

מירב בן ארי: הוא יודע את הנתונים מצוין.

ערן יעקב: לא קשור לנתונים.

ערן יעקב: זה קשור להחרגה שנוצרה.

ערן יעקב: צריך להבדיל בין הצורך והרצון שלנו להביא – והינה אתם רואים פה שאנחנו מנסים להוביל תפיסה מאוד ברורה לעניין המזומן, וזה מתכנס למה שאתה אומר דרך אגב, אין פה פערים, לפחות ברצונות – הפער בעשייה הרבה פעמים, כמו שאמר המנכ"ל בצורה מאוד ברורה, במורד הדרך כדי להביא את הדבר הזה אתה מתחשב בכל מה שנמצא במציאות הקיימת ומתאים את זה.

ערן יעקב: לכן נעשתה ההחרגה הזאת לשלוש שנים וכרגע הוארכה לעד סוף 2022, ובסופה אנחנו מקווים שהדבר הזה אכן יהיה כך שהוא יחול על כולם.

ערן יעקב: זה לעניין הזה, אבל צריך להבדיל.

ערן יעקב: זה עניין אחד אבל העניין האחר הוא שעצם ההחזקה והשימוש כמזומן שמהווה גורם סיכון לפעילות לא לגיטימית היא בעיה מאוד קשה.

מירב בן ארי: זה לא עבירה היום במדינה.

ערן יעקב: נכון.

שמחה רוטמן: נכון, וזה טוב כי זה גורם סיכון, זה לא עבירה בעצמה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: האם יש שאלות ליאיר הירש כי הוא צריך לצאת.

מירב בן ארי: רות, בבקשה.

רות וסרמן לנדה: קודם כול, אני מברכת אתכם על עבודה מאוד מאוד מעמיקה ומאוד יסודית, זה לא דבר של מה בכך, ורוצה לשאול – אולי השאלה היא לא אליך אבל בעצם אתם המודל – איך עושים שזה יהיה מערכתי כי אם אנחנו רק מתמקדים בעניין של מה שבסמכות שלך, שזה משרד הפנים, הרי כולנו יודעים, אנחנו מתמקדים באחוז מסוים מאוד, ושאר הדברים, אוקיי, זה מספיק, המכרזים האלה מספיקים כדי לשמן את הכיסים של מי שצריך.

רות וסרמן לנדה: איך עושים את זה?

רות וסרמן לנדה: האם זה דורש חקיקה ממשלתית או מה?

רות וסרמן לנדה: איך אפשר לוודא?

רות וסרמן לנדה: ועוד חלק אחד של השאלה.

רות וסרמן לנדה: אתה אומר שהדבר הזה, אתה מביא אותו בעצם על כל הרשויות המקומיות בחברה הערבית, לא על היהודיות.

יאיר הירש: נכון.

רות וסרמן לנדה: כלומר, ספציפית על הערביות?

יאיר הירש: כל מי שכלול בתוכנית החומש 550 לגבי החברה הערבית.

רות וסרמן לנדה: כי זה מתוקף החלטת הממשלה.

יאיר הירש: זה התווסף גם להחלטה לגבי הבדואים, מצטרף גם להחלטה לגבי החברה הדרוזית, כלומר זה לכל הרשויות, 85 במספר סך הכול.

יואב סגלוביץ': רות, יש פה עניין עקרוני.

מירב בן ארי: תודה רבה למנכ"ל משרד האוצר.

יואב סגלוביץ': אני רק אשלים פה משהו ברמת הידע לאנשים, זה יחסוך שאלות אחר כך.

יואב סגלוביץ': כבר החלטה 550, 549, החלטה על החברה הבדואית ועל החברה הדרוזית, הייתה החלטה שהיא מעוגנת משפטית במובן הזה שמדינה מחליטה לעשות משהו שהוא חריג בסדרי גודל, היא קובעת את המנגנונים.

יואב סגלוביץ': שם זה מופיע בהחלטה, עוד לפני עבודת הצוותים.

רות וסרמן לנדה: ולכן זה מצדיק את העובדה שמדובר רק על הרשויות הערביות, את זה הבנתי.

יואב סגלוביץ': זה אומר משהו כללי.

יואב סגלוביץ': מעבר לזה, מה שמנכ"ל משרד הפנים אמר, תוך כדי העבודה ברור לגמרי שחלק גדול מהתקציבים, ולכן בצוות בישיבת ועדת השרים הונחו השרים לבחון את העניין הזה על מנת שהם יישמו את זה כל אחד במשרדים שלו.

יואב סגלוביץ': זה נכון שלכאורה אני מטפל באירוע אופרטיבי מבצעי אבל דרך העניין הזה צפו דברים רוחביים משמעותיים.

רות וסרמן לנדה: בוודאי.

יואב סגלוביץ': לכן זה עבר להחלטות השרים, כאשר האמירה הכללית של צוות השרים הייתה, לכו תעשו את העניין הזה באותה דרך.

אורית סטרוק: אבל בסופו של דבר גם משרד הפנים בחר רק שלושה תחומים ומתוכם הוא הצליח לבצע רק - - -

יואב סגלוביץ': לא, הוא לא בחר.

יואב סגלוביץ': זה כאן שני שקפים, זו עבודת עומק.

רות וסרמן לנדה: מאוד רצינית.

אורית סטרוק: בסוף בסוף, אחרי כל עבודת העומק וכל המאמצים והכול והכול, עם מה נשארנו?

יאיר הירש: חברת הכנסת סטרוק, עיקר הכסף שלנו בהחלטה הזאת זה בכספי הפיתוח, שאני מחר בבוקר אוכל להחיל.

יאיר הירש: על זה הלכתי, במה שאני יכול לעשות.

אורית סטרוק: אני לא באה אליך בטענות, אני רוצה להבין.

יאיר הירש: לא, אני מנסה להסביר את המורכבות.

אורית סטרוק: דיברת בהתחלה גם על הפסולת ועל הסעות.

אורית סטרוק: בסוף זה לא.

יאיר הירש: דיברנו על שלושה תחומים שבטווח הקצר, מתוכם אחד אני יכול להחיל מחר בבוקר, שגם זה אגב – כולם חושבים שזה כל כך פשוט – אבל ברור לנו שההחלטה הזאת היא החלטה לא פשוטה ואולי גם תיתקף, ולכן, אנחנו יחד עם היועץ המשפטי לממשלה, יותר נכון עם המשנה שלו שאמון על הסיפור הזה, יחד עם המשטרה, הגענו בסוף לאפשרות להחיל את זה על כספי הפיתוח.

יאיר הירש: לטובת ההסעות והפסולת זה דורש תיקון חקיקה, שזה כבר ייכנס לעבודה עם פתיחת המושב, אבל עוד פעם, זה לא מחר בבוקר.

אורית סטרוק: מה קורה כרגע עם הכספים של ההסעות ושל הפסולת?

יאיר הירש: דורש תיקון חקיקה.

אורית סטרוק: אז מה קורה איתם?

אורית סטרוק: הם עוברים בלי זה?

מירב בן ארי: יש כאן סדר.

מירב בן ארי: את לא מנהלת איתו עכשיו דו-שיח.

אורית סטרוק: אני שאלתי שאלה.

מירב בן ארי: רות סיימה, אוסאמה מחכה, וזהו.

אורית סטרוק: לא הבנתי.

אורית סטרוק: אני לא יכולה לשאול שאלה?

מירב בן ארי: לא, כי אני מחליטה מי שואל ועכשיו אוסאמה שואל פה כי הוא לפנייך, מאוד פשוט.

מירב בן ארי: אוסאמה, בבקשה.

אוסאמה סעדי: יאיר וכבוד סגן השר, אמרנו מלכתחילה, ואנחנו נתנו גיבוי ואנחנו דרשנו גם לאסוף את הנשק, הרי אנחנו שנים צועקים וזועקים, ואנחנו נפגשנו עם היועץ המשפטי לממשלה הקודם מנדלבליט ועם הצוות שלו וביקשנו הרבה דברים מאלה שאתם מבצעים עכשיו, אבל אמרנו גם בד בבד, שיש דברים שאנחנו לא מוכנים לקבל.

אוסאמה סעדי: למשל, את כל העניין הזה של הצעת חוק, עד כמה שכבוד סגן השר ניסה, חיפוש בלי צו - - -

מירב בן ארי: אבל מה זה קשור?

אוסאמה סעדי: לא, לעניין הזה עכשיו.

מירב בן ארי: לא, יש כאן ח"כים שלא דיברו בכלל.

מירב בן ארי: מה זה קשור לצו חיפוש?

אוסאמה סעדי: לא, לעניין המכרזים.

אוסאמה סעדי: אני נתתי כדוגמה.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, יאיר, זה יהיה חסם לכל הכסף הזה שיישאר באוצר, לא ירד לטמיון אבל זה יישאר באוצר כי אתה עכשיו רוצה לנהל את המכרזים האלה וגם במשכ"ל, או משרד הפנים דרך חברות, ואנחנו יודעים מה זה חברות לנהל, וזה יגזור אחוזים כמו שיש בתכנון ובנייה, שהחברות האלה והמהנדסים לוקחים 20% ו-30% ולפעמים 40% מהכסף הזה, הולך לכל חברות הניהול האלה.

אוסאמה סעדי: קודם כול, אני מוחה בתוקף על הכתמת 89 רשויות.

אוסאמה סעדי: למה, אין מיליארדים בערים ובמועצות בחברה היהודית?

אוסאמה סעדי: אין שם ארגונים שנכנסים?

אוסאמה סעדי: מה אתם עכשיו באים ומכניסים את כל המועצות הערביות, שלא ביקשו ואין שום בעיה.

אוסאמה סעדי: היה המון כסף ב-922, נתנו קבלנים בניית בתי ספר, בניית מתנ"סים ובניית אודיטוריום.

אוסאמה סעדי: לא ראיתי שיש כל מיני בעיות בכל היישובים הערביים.

אוסאמה סעדי: אם יש בעיה ספציפית, ראש מועצה שלא יכול לנהל את העניינים שלו, בבקשה שיבוא ויגיד אני לא מסוגל, אבל לבוא ולתת כתם שחור לכל הרשויות הערביות – כמובן, כולל דרוזים וצ'רקסים והבדואים, 5 מיליארד, מה ששמענו בדרום – אני אומר לך, אף יישוב, ואתה קיבלת עצומה שחתומים עליה כל ראשי המועצות והעיריות הערביות.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: אורית, מה רצית לשאול?

אורית סטרוק: רציתי לשאול את מה שהוא אומר כנתון.

אורית סטרוק: אני רוצה להבין האם זה אומר שעד אז הכסף לא עובר?

אורית סטרוק: האם זה אומר שהוא עובר בלי?

אורית סטרוק: איך זה עובד?

אוסאמה סעדי: לא יעבור.

יאיר הירש: אני אומר עוד פעם, בהחלטה הזאת הכסף שקשור לחומש בחברה הערבית והדרוזית והבדואית, תחת כותרת 550, לא זוכר את שאר המספרים האחרים בהחלטות – אבל ככלל, לא יעבור ללא החברות המנהלות דרך משרד הפנים, כלומר סדר גודל משרד הפנים של כמעט 700 מיליון שקלים.

יאיר הירש: אני חוזר אליך, חבר הכנסת אוסאמה, אנחנו מכירים כבר הרבה זמן.

אוסאמה סעדי: נכון.

יאיר הירש: זו החלטה לא פשוטה, אבל מצד שני זו החלטה שארבעה חודשים ישבו, ארבעה חודשים בזמן של פגישות אחת לשבוע, בצוותים שכוללים את כלל המשרדים הרלוונטיים, כשבסוף קיבלנו החלטה לא פשוטה.

יאיר הירש: רק דבר אחד מלווה אותי, הסברתי לכולם, אני כמנכ"ל משרד הפנים אקבל אותה משכורת בסוף החודש בין אם אני אעשה או לא אעשה את זה.

יאיר הירש: אני נכנס לפה תחת האלונקה ולוקח את המשרד למקום אחר מאשר הוא נמצא בו היום רק כרגולטור, והופך אותו, בחלקו, למשרד ביצועי כדי לאפשר לתושב אצלכם לקבל יותר.

יאיר הירש: הנתונים היום שנחשפו בעבודה של הצוותים צריכים לקחת אתכם ולהגיד תודה שהדברים ייראו אחרת, שבאמת הכספים יגיעו לייעודם.

יאיר הירש: נכון, זה דורש מאיתנו הרבה הרבה עבודה, עבודה מעבר להגדרה הרגילה שלנו, אבל בסוף התושב בקצה יקבל יותר.

יאיר הירש: כביש זה כביש ולא סיפורים.

יאיר הירש: אין סיבה שבראש העין הכבישים ייראו X ובכפר קאסם, בצד השני של הכביש, ייראו Y. הם לא קיבלו פחות כספים לאורך השנים, לפחות בכספי הפיתוח.

יאיר הירש: בואו נעשה את זה טיפה שונה.

קריאה: - - -

מירב בן ארי: אין הערות יותר.

מירב בן ארי: אנחנו עוברים לחברי הכנסת שמחכים.

יאיר הירש: חבר הכנסת אוסאמה, אני לא חושב שהבעיה היא רק בחברה הערבית.

יאיר הירש: אנחנו יודעים, יש גם בעיה בחברה היהודית אבל בסוף כשלוקחים את מכלול הדברים – ולאור הידיעות שאני קיבלתי, אני לא גוף חוקר ולא גוף משטרתי – אבל לאור שיתוף הפעולה, כשאני הגעתי ליאל"כ ב-433, הפעם מהצד הטוב, ראינו את הנתונים, הם חיכו לנו שם, שאולי פעם יגיע גוף ממשלתי ביצועי ויעשה משהו עם כל הידיעות שיש שם.

יאיר הירש: תתמכו בזה, תעזרו לנו כי בסוף ראשי הרשויות מגיעים אליי אישית ואומרים לי, שיחקת אותה, אז קצת - - -

רות וסרמן לנדה: הם גם אומרים את זה ובוכים ודורשים את זה שנים.

קריאות: - - -

מירב בן ארי: לא, לא.

מירב בן ארי: אף אחד.

אוסאמה סעדי: גברתי, ראשי הרשויות, מודר יונס, הוא יושב-ראש הוועד, הוא נמצא איתנו בזום, מבקש לדבר.

מירב בן ארי: לא, לא.

מירב בן ארי: גם אתה לא מדבר עכשיו.

אורית סטרוק: אני לא רוצה לדבר, אני רוצה לסיים את השאלה.

מירב בן ארי: משרד המשפטים, עורכת דין קרן דהרי בן נון.

מירב בן ארי: אתם מתבלבלים, ב-14:00 הוועדה ננעלת, ועד אז אני אשמע כאן את כולם ואתכם, וזה יהיה בלוז שלי.

אורית סטרוק: אני רוצה רק לסיים את השאלה.

מירב בן ארי: תודה רבה, יאיר.

מירב בן ארי: קרן, בבקשה, משרד המשפטים.

אורית סטרוק: בשביל מה אנחנו יושבים?

מירב בן ארי: לחלופין, אחד אחד.

אורית סטרוק: אני רוצה לשאול שאלה, לסיים את השאלה.

מירב בן ארי: אני לא מוציאה מילה.

אורית סטרוק: הוצאת אותו.

מירב בן ארי: מה לעשות, הוא צריך ללכת, גם אותו אני יכולה להחזיק?

אורית סטרוק: בזמן שאת צועקת יכולתי לשאול ולקבל תשובה.

מירב בן ארי: לא, את מפריעה לי.

מירב בן ארי: בבקשה.

אורית סטרוק: זה לא בסדר, מירב.

אורית סטרוק: אני יושבת, שותקת כל הזמן - - -

מירב בן ארי: אני קוראת לך לסדר פעם ראשונה.

אורית סטרוק: טוב, תקראי לסדר.

בן נון: גברתי היושבת-ראש, שאלת לגבי חוק החילוט.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: היו פה הרבה שאלות על העניין המשפטי, בבקשה תרחיבי.

בן נון: לגבי כל הצעות החקיקה, חבר הכנסת סגלוביץ', סגן השר לבט"פ, הציג את חבילת החקיקה.

בן נון: בגדול אני אגיד שבאמת משרד המשפטים מגויס לגמרי לנושא הזה וחבילת החקיקה קודמה באופן מאוד מואץ במסגרת תוכנית "מסלול בטוח".

בן נון: הקונספט העיקרי פה זה בעצם לטייב את האכיפה והפענוח לגבי פשיעה חמורה בחברה הערבית, על סוגיה השונים, להתאים את העבירות למאפייני הפשיעה, כמו למשל בעניין הפרוטקשן, להחמיר את הענישה בתחומים שמזוהים כתחומים שבהם יש פשיעה גואה ולייעל את ההליכים בבתי המשפט.

בן נון: זה ברמת המקרו.

רות וסרמן לנדה: מה התפקיד שלך במשרד המשפטים?

מירב בן ארי: ממונה טיפול בפשיעה בחברה הערבית.

בן נון: אכן כן.

בן נון: אני עובדת במחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה.

מירב בן ארי: איפה נמצא חוק החילוט?

בן נון: הצעת חוק החילוט, יש פה הצעת חוק ממשלתית שגובשה במחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה, בתיאום עם הפרקליטות והסנגוריה, המשטרה והמשרד לבט"פ.

בן נון: המטרה שלה היא ליצור הסדר שהוא אחיד ועדכני לגבי חילוט של רכוש, שהתקבל כשכר עבירה.

מירב בן ארי: אנחנו יודעים מה זה חילוט, שאלתי איפה החוק עומד.

בן נון: החוק הזה הוצג לשר המשפטים כדי לקדם אותו בוועדת השרים לחקיקה והוא בוחן את הנושא, ויש בתוך החוק הכללי הזה היבטים ספציפיים שנוגעים לחברה הערבית, שאחד מהם הוא הנושא של מתן מענה או לתת פתרון להחמרת האכיפה נגד סוחרי נשק באמצעות הרחבת החילוט.

בן נון: זה פן אחד מאוד מאוד משמעותי.

אוסאמה סעדי: אבל אין חילוט היום?

מירב בן ארי: אין חוק.

אוסאמה סעדי: יש.

אוסאמה סעדי: איך מחלטים כספים ודברים כאלה?

בן נון: יש הסדרים לא אחידים וזו הצעת חוק עדכנית שנועדה לתת מענה.

רות וסרמן לנדה: החקיקה בנושא מאוד מיושנת והיא לא נותנת מענה לבעיה.

אוסאמה סעדי: אז מה הבעיה בחילוט?

מירב בן ארי: הוא לא רלוונטי, כמו שאמרה רות עכשיו.

מירב בן ארי: לא רלוונטי למציאות של שנת 2022.

אוסאמה סעדי: למה לא רלוונטי?

רות וסרמן לנדה: הוא לא נותן מענה.

מירב בן ארי: תסבירי.

בן נון: בהקשר של אכיפה נגד סוחרי נשק - - -

אוסאמה סעדי: תופסים נשק, עם גזר הדין מחלטים את הנשק.

בן נון: יש פה היבטים שמדברים על הכרזה של אורח חיים עברייני, כמו לגבי סוחרי סמים לצורך העניין.

בן נון: לגבי סוחרי סמים יש הסדר כזה.

רות וסרמן לנדה: אולי אתה מתכוון רק לנשק.

בן נון: לגבי סוחרי נשק אין הסדר כזה.

רות וסרמן לנדה: אוסאמה, זה לא רק הנשק.

רות וסרמן לנדה: זה גם רכוש.

יואב סגלוביץ': זה כל הרכוש של עבריינים.

רות וסרמן לנדה: זה מכוניות יוקרה, זה דברים כמו שסגן השר אמר, לא רשומים על שמך.

מירב בן ארי: יש לך עוד הערות לגבי התוכנית והמעורבות שלכם בתוכנית שסגלוביץ' מתכלל, הערות של משרד המשפטים?

בן נון: רק לומר תודה על כל העשייה הזאת.

רות וסרמן לנדה: תודה לכם.

רות וסרמן לנדה: עושים עבודה מדהימה בעיניי.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת בני בגין, בבקשה אדוני.

זאב בנימין בגין: אני אתן קודם לחברים האחרים.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת אורית סטרוק, בבקשה.

אורית סטרוק: קודם אני רוצה להגיד שכשח"כים טורחים ומגיעים בפגרה, ויושבים ומקשיבים, אז צריך לאפשר להם לשאול את השאלות.

מירב בן ארי: מה לעשות, יש כאן הרבה אנשים ואני רוצה לשמוע את כולכם.

אורית סטרוק: מירב, אני לא נתתי נאום ליאיר הירש.

אורית סטרוק: אני שאלתי אותו שאלה אינפורמטיבית, בשונה מאנשים אחרים שיושבים כאן ליד השולחן.

מירב בן ארי: בבקשה.

אורית סטרוק: רציתי להשלים את שאלתי ועכשיו אני לא יכולה וזה מאוד מצער אותי, ואני מוצאת לנכון להעיר על זה.

אורית סטרוק: זאת נקודה ראשונה.

יואב סגלוביץ': חברת הכנסת, למרות שהוא איננו, אני מבטיח שאני יכול לענות לעניין, הייתי בכל הישיבות, בכל הצוותים.

אורית סטרוק: אז אני אשמח לשאול אותך את השאלה הזו שרציתי לשאול את יאיר, כי אם הבנתי נכון מדבריו, בעצם יש ממצאים וחשדות – אני לא יודעת באיזה רמה, אתה תאמר – שאכן, באמת מכרזים בחברה הערבית, והוא אמר, ייתכן גם בחברה היהודית, אבל כנראה בגדול, בענק, בחברה הערבית, בסופו של דבר הכסף הממשלתי הולך לארגוני פשיעה במקום לשרת את האזרחים.

אורית סטרוק: אז אני קודם רוצה לשמוע אם זה נכון או לא נכון, באיזו מידה זה נכון, ואם זה נכון, אז למה בעצם הכלל הזה צריך לחול רק על ההחלטה של תוכנית החומש ולא על כלל הכספים שמדינת ישראל מזרימה כדי שהתושבים, האזרחים, ייהנו מהם, ולא חלילה כנופיות פשע?

אורית סטרוק: זאת השאלה.

אורית סטרוק: מירב, אני רק אומרת שזאת השאלה, ויש לי מה להגיד מעבר לשאלה.

מירב בן ארי: יש לך עכשיו עוד דקה וחצי לשאול את כל מה שאת רוצה, כל אחד יש לו שלוש דקות.

אורית סטרוק: לא רוצה לשאול עוד שאלה, אני רוצה אחר כך לומר משהו, אבל אני רוצה לשמוע את התשובה של יואב.

מירב בן ארי: תשובות בסוף לכולם.

מירב בן ארי: אני מנהלת את הדיון.

מירב בן ארי: אתה עונה אחרי שכל הח"כים יסיימו לשאול.

מירב בן ארי: יש לך עוד זמן.

אורית סטרוק: בסדר גמור.

אורית סטרוק: אני שאלתי בנחת, לא הבנתי למה צריכים לכעוס עליי, לא הבנתי את הטון.

אורית סטרוק: עכשיו אני רוצה לומר את מה שאמרתי בכל הישיבות האלה, והייתי בכל הישיבות האלה.

אורית סטרוק: אני באמת מקנאה, אני באמת מקנאה, אני מקנאה על העבודה היסודית שנעשית כדי למגר את הפשיעה במגזר הערבי, שזה דבר מאוד חשוב.

אורית סטרוק: זה חשוב לכולנו כי הערבים הם אנשים, בני אדם, הם אזרחים במדינה והם זכאים לחיים נורמליים, והם לא מקבלים את זה, ולכן זאת עבודה מבורכת מאוד.

אורית סטרוק: אבל אני מקנאה מאוד שלא נעשה פרומיל מזה בכל מה שקשור לפשיעה הלאומנית, פרומיל.

אורית סטרוק: ואני אומרת לך מירב ולך יואב, שאני עוקבת לאורך השנה הזאת שעברה עלינו מאז הפרעות של הרמדאן הקודם, אני עוקבת אחרי הטיפול המשטרתי, ואתה יודע את זה היטב, יואב.

אורית סטרוק: על חלק מהתיקים שלחתי שאילתות, והתשובות שקיבלתי על היכולת של המשטרה למצות את החקירה ולמצות את הדין עם הפורעים האלה היא עלובה, מעליבה, מפחידה, מסוכנת, מייצרת אפס הרתעה.

אורית סטרוק: אני יכולה להראות לך את התשובות אבל אתה מכיר אותן כי אתה בעצם עברת עליהן.

אורית סטרוק: פשוט אחוז הפורעים שבסופו של דבר הועמדו לדין, וזה עוד לפני שדיברתי על איזה עבירות העמידו אותם לדין ומה עשו עם זה בתי המשפט, אבל אלה שבכלל הצלחתם לפענח את התיקים, הוא אחוז כל כך אפסי ומדאיג, ואני לא מצליחה להבין את הדואליות הזאת.

אורית סטרוק: הפשיעה הלאומנית היא חמורה לא פחות מהפשיעה הפלילית, לא פחות.

אורית סטרוק: התוצאות שלה הן לא פחות נוראות, האפס הרתעה הוא מדאיג מאוד, ואני ממש לא מצליחה להבין את המוסר הכפול הזה, את הדואליות הזאת בהתנהלות.

אורית סטרוק: כל כך הרבה תיקים אני יכולה להראות, אבל חבל כי אתה מכיר את זה.

מירב בן ארי: תודה.

אורית סטרוק: הם נסגרים בעבריין לא נודע, עבריין לא נודע, עבריין לא נודע.

אורית סטרוק: פשוט נורא.

אורית סטרוק: הרוב הגדול של הפורעים, הם ממשיכים לחיות את החיים שלהם בסבבה לגמרי, ומבחינתם הכול טוב.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: אתה מתייחס בסוף.

מירב בן ארי: יש התייחסות של מישהו ממשרד ראש הממשלה?

מירב בן ארי: בבקשה.

לירית סרפוס: למה את רצית בבקשה שאתייחס?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: אם יש לך משהו להתייחס כי אני נותנת לכל המשרדים שרלוונטיים לסגלוביץ'.

לירית סרפוס: לא, אז אנחנו מסתפקים במה שנאמר בעבודה הבין-משרדית.

מירב בן ארי: בסדר.

מירב בן ארי: חשוב לי רק שתקבלו, כבר הגעתם לפה וטרחתם, אז חשוב לי שיידעו שאתם פה.

מירב בן ארי: אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה, גברתי.

אחמד טיבי: אני מבקש לתת את זכות הדיבור שלי למודר יונס, יושב-ראש ועד ראשי הרשויות.

אחמד טיבי: חבל שמנכ"ל משרד הפנים יצא, אבל סגלוביץ' פה.

מירב בן ארי: סגלוביץ' פה.

מירב בן ארי: בבקשה.

מירב בן ארי: מודר יונס, בבקשה אדוני.

מודר יונס: שלום לכם.

מודר יונס: מודר יונס, ראש מועצה מקומית ערערה, יושב-ראש הוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות.

מודר יונס: אנחנו מברכים קודם כול על כל מעשה, ואני יודע שיואב משתדל להתקדם, אומנם אנחנו לא רואים התקדמות ממש ממש רצינית אבל רואים שיש איזושהי תנועה מבחינה זו ואנחנו די מברכים על כך.

מודר יונס: מה שאני רוצה להדגיש, אנחנו במחלוקת רצינית גם עם סגן השר וגם עם משרד הפנים בכל הקשור לעניין של המכרזים.

מודר יונס: כל כספי הפיתוח שהיום רוצים להוציא מהרשויות המקומיות ולהעביר אותם דרך חברות מנהלות, מבחינתנו אנחנו דחינו את זה ואני אנמק את זה בשני דברים.

מודר יונס: קודם כול, לדבר על עניין התערבות של ארגוני הפשיעה במכרזים, זה לא התמונה שצריכה להצטייר, כאילו בכל הרשויות המקומיות הערביות יש שליטה של ארגוני פשיעה.

מודר יונס: יכול להיות שזה קיים פה ושם בכמה רשויות.

מודר יונס: שוב, זה לא אמור להיות שראש הרשות מעורב בה או העובדים, לרוב מה שקורה בעצם שכאשר עושים סיורי קבלנים או דברים כאלה, מגיעים כל מיני גורמים בכמה מקומות שבאים ואומרים שזה כביכול, מפגינים כוח שזה מכרז לקבוצה מסוימת או אחרת, וזה קורה, אבל אנחנו יודעים שזה קיים גם כן במכרזים של המדינה.

מודר יונס: שלא תחשבו שזה במכרזים של רשויות מקומיות, זה קיים במכרזים של משרד התחבורה, במכרז השיכון, יש הרבה דוגמאות על כך ולכן הפתרון הוא לא שם.

מודר יונס: זה לא יכול להיות שתוציאו ולהחליש את הרשויות המקומיות הערביות עוד יותר.

מודר יונס: מה שיותר מדאיג אותנו, שמשרד הפנים בעצם בעבודה שהוא ביצע, לקח נושא מסוים שזה ארגוני פשיעה או כביכול התערבות של ארגוני פשיעה בחלק מהמקומות, לקח את העניין של חוסר ביצוע ברשויות מקומיות והלביש את זה עליו.

מודר יונס: מה הכוונה שלי?

מודר יונס: אם נשאל את משרד הפנים והוא אומר לך, אני לא רוצה שהכסף ילך לטמיון ושמעתי שאני רוצה שכביש יהיה כביש וכו', משרד הפנים מתעלם מחוסר היכולת שלו לנהל את האירועים.

מודר יונס: רשויות מקומיות יודעות להוציא מכרזים ויודעות לעשות את זה טוב מאוד.

מודר יונס: הבעיה שלנו בחסמים.

מודר יונס: החסמים, גם מה שקשור בכללים – קרקע, תכנון, דברים שמשרד הפנים עם כל הכבוד גם יביא אלף חברות מנהלות, לא יוכלו לפתור את הבעיה הזו, אנחנו נישאר באותו מצב, ושם הכישלון של משרד הפנים, שהיום בידו כל השליטה של עניין התכנון, שלא פתר את הבעיה של תכנון, ועדות מקומיות, ועדות מחוזיות, כל הדברים האלה, התכנון ממש מפגר מאחור.

מודר יונס: בנקודה הזו, דבר שעוד יותר צריך להדגיש זה עניין כל הנוהלים הבירוקרטיים בתוך הרשות של משרד הפנים.

מודר יונס: נניח שאני תקצבתי במקום והיום אני צריך להעביר את התקציב למקום אחר, מכביש לכביש, כל הנוהל הזה של הסרבול, של ההסבה, מתיש את הרשויות המקומיות.

מודר יונס: אני יכול לתת לכם דוגמה, מכרז שלי מ-2017, רק בסוף 2021 התבשרתי שאני יכול להעביר את הכסף ממקום למקום, לפתוח ארבעה כבישים חיוניים בערערה, רק היום אני מבצע אותם, כאשר אחד מהם למשל, אני עולה על שטח חצר של מסגד.

מודר יונס: אנחנו יודעים לעשות את הדברים, ושוב, גם אם תתבצע חברה מנהלת, אנחנו למודי ניסיון עם משרד התחבורה והכול.

מודר יונס: הם לא באים ופותרים את הבעיות, הם רק רוצים למצוא את הכול מוכן ולעשות את העבודה.

מודר יונס: אם יש בעיה עם התושבים, אז אנחנו עושים את זה.

מירב בן ארי: תודה.

מודר יונס: ולכן, לסכם.

מודר יונס: אנחנו התנגדנו, הוצאנו מכתב, מבחינתנו אנחנו מאוד מקווים שלא נגיע לעתירה לבית משפט בעניין הזה.

מודר יונס: אי אפשר להחליש את הרשויות המקומיות, צריך לחזק אותן במקום להחליש.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת שמחה רוטמן, בבקשה אדוני.

שמחה רוטמן: אני חושב שהנקודה שהעלה פה ראש הוועד של ראשי הרשויות קשורה גם למה שדיברנו קודם.

שמחה רוטמן: בגלל סיבות רבות, חלק מהן זה פוליטיקלי קורקט, חלק מהן זה חסמים משפטיים אמיתיים או מדומיינים, ובעיקר חוסר היכולת לאחוז את השור בקרניו, אנחנו פוגעים דווקא באנשים שבהם אנחנו לא רוצים לפגוע.

שמחה רוטמן: חיזוק השלטון המקומי הוא אינטרס של מדינת ישראל, תמיד.

שמחה רוטמן: אנחנו יודעים שבגלל שאם הכסף ילך לכל הרשויות המקומיות בלי הבחנה זה יזלוג לגורמים לאומניים או לגורמי פשיעה אז אנחנו מענישים את כולם ענישה קולקטיבית כזאת.

שמחה רוטמן: זה אגב לא רק לערבים, יש רשויות גם לא ערביות שייפגעו באותה דרך כי אנחנו מחלישים את הרשות המקומית בגלל כל מיני חששות.

שמחה רוטמן: גם עצם הרבה מאוד מהדרישות שאנחנו מטילים במסגרת חוק חובת המכרזים, שוב, מה שהוא אמר נכון, גם המדינה, הרבה מאוד פעמים בסופו של דבר הכסף של המכרזים שלה ילך לגורמי פשיעה, מאותן סיבות מבניות של פחד של אדם להגיש מועמדות, לעשות כביש באיזושהי רשות בצפון או בדרום.

שמחה רוטמן: הוא יפחד לעשות את זה בגלל שהוא יקבל ראש של סוס על המיטה, בלי קשר לשאלה אם הוא התמודד במכרז של הרשות המקומית או במכרז של המדינה כי אנחנו מפחדים להתמודד עם הבעיה ומפחדים להעניש את האשמים בחומרה, או מפחדים או לא מסוגלים או בגלל שמערכת המשפט תשחרר אותם או כל מיני חסמים שאיתם קשה לנו להתמודד, ואז אנחנו מייצרים איזושהי פגיעה בכולם.

שמחה רוטמן: כנ"ל בעניין הלבנת ההון.

שמחה רוטמן: אנחנו פוגעים בכל הצ'יינג'ים בכל הארץ, הכשרים והלא כשרים, מטילים עליהם עומס, רגולציה שגם תבוא בסופו של דבר כעלות על משתמשים הכשרים והישרים בשירותי הצ'יינג'ים.

שמחה רוטמן: אנחנו לא יכולים לתפוס את הבן אדם כשכבר תפסנו אותו ולתת לו את העונש שירתיע את כולם כי אנחנו יודעים שמערכת המשפט לא תיתן לו את העונש הנכון וכי אנחנו יודעים שישחררו את האנשים גם כשכבר תופסים אותם, ואנחנו יודעים, אנחנו יודעים.

שמחה רוטמן: אנחנו לא מטפלים בכשלים ובגלל זה אנחנו מחפשים את המטבע מתחת לפנס הלא נכון והדבר הזה פוגע באזרחים שומרי החוק קודם כול כי כשבן אדם יודע שעבריין לא נענש והתוצאה של המדינה שמפחדת להתמודד עם העבריין היא להעניש את כולם ולהקשות על כולנו את החיים, ואני לא יכול לקנות רכב עם 30,000 שקל במזומן – רכב דווקא מותר, זה החרגה – אני לא יכול לקנות משהו ב-30,000 שקל במזומן, למרות שזה יותר נוח לי, וכשהייתי עורך דין והיו לי לקוחות פושטי רגל, שאין מה לעשות, חייבים להתנהל במזומן כי אחרת אין להם איך להאכיל את המשפחה שלהם, אז הייתה לי בעיה לקבל מהם, הייתי צריך לעשות ככה בשביל לקבל מהם את שכר הטרחה, למרות שהם עבדו הכי מסודר והכי ישר והכי טוב, ואנחנו מייצרים עוד ועוד קושי ועוד ועוד מגבלות על האזרחים שומרי החוק בגלל שאנחנו לא מוכנים לטפל בעבריינים עד הסוף.

שמחה רוטמן: וזה אני חושב, אדוני סגן השר, זו המשימה המרכזית שלכם, לא לנסות לראות איך פוגעים בכולם כדי לא להתמודד כי אי אפשר להתמודד עם העבריינים עצמם אלא לטפל בעבריינים עצמם בחומרה בצורה כזאת שהאזרחים שומרי החוק יוכלו לחיות את חייהם בצורה כמה שיותר רגילה, ושהרשויות המקומיות שומרות החוק יוכלו להתנהל בכמה שיותר עצמאות ושהמכרזים שעובדים by the book יצאו לדרך כמה שיותר מהר ולא עם עוד 15,000 טפסים שהעמסנו עליהם כי אנחנו לא יכולים להתמודד עם העבריין שעוקץ אותנו.

שמחה רוטמן: זו המשימה.

שמחה רוטמן: היא משימה יותר קשה, היא פחות זוהרת אבל היא הכרחית.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: הנקודה חשובה וברורה.

מירב בן ארי: הרשות להלבנת הון.

מירב בן ארי: יובל, אתה רוצה להתייחס?

יובל רבין: לא.

יובל רבין: תודה רבה.

מירב בן ארי: אוקיי.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: חברת הכנסת רות וסרמן לנדה, בבקשה גברתי.

רות וסרמן לנדה: אני דווקא רוצה לומר באמת מכל הלב וכמי שעוקבת – ומי שמכיר אותי, יודע – מאוד מאוד בשיטתיות ויסודיות אחר הנושא של מיגור הפשיעה והאלימות בחברה הערבית.

רות וסרמן לנדה: אני גם עומדת בראש שדולה שעוסקת בעניין ועוסקת בחקיקה בהקשר הזה ועוקבת אחרי החברה הערבית מזה שנים.

רות וסרמן לנדה: אני חושבת שמה שאתה עושה, סגן השר סגלוביץ', הוא מדהים, אתה לא מבקש סליחה מאף אחד, אתה פשוט שועט קדימה, וזה משהו שלא רואים כל יום.

רות וסרמן לנדה: זה שהצלחת לרתום שורה ארוכה של משרדי ממשלה, וכולנו יודעים, על כל הבירוקרטיה וכל הדברים המאוד מסואבים שמפריעים לתהליך, אני מכירה את זה מקרוב מאוד כמי שעבדה עם הרשויות המקומית בעיקר בחברה הערבית, עבדה עם מכרזים של הרשויות עצמן ועבדה עם חברות מנהלות מטעם משרדי הממשלה, כשהרשויות המקומיות לא היו אלו שהוציאו את המכרז, גם כאן וגם כאן יש קושי ויש מורכבות, ובזה אני מסכימה, אבל יש לנו פה בעיה סופר חמורה שלא טופלה 10, 12 ויותר שנים.

רות וסרמן לנדה: אנשים ברחוב הערבי בוכים.

רות וסרמן לנדה: הם בוכים, אנשים בוכים.

רות וסרמן לנדה: נכון שנפתחו תחנות משטרה במספר לא מבוטל של רשויות מקומיות ערביות אבל התחנות האלה לא נותנות מענה, כולם יודעים את זה, הרחוב יודע את זה, חברי הכנסת הערבים יודעים את זה וגם השוטרים עצמם שלא נמצאים בתחנות האלה, יודעים את זה.

רות וסרמן לנדה: אנשים נרצחים על ימין ועל שמאל.

רות וסרמן לנדה: אנחנו מכירים את זה ואסור לנו להיתמם.

רות וסרמן לנדה: יש פה עניין של אומץ, ואני מברכת אותך.

רות וסרמן לנדה: אני מברכת אותך מכל הלב, גם אם זה לא נהוג לברך ובלי ביקורת בפוליטיקה, על האומץ, שעם האומץ הזה אתה מקדם את הסיפור הזה.

רות וסרמן לנדה: יש פה עניין שלא כולם ייצאו מרוצים.

רות וסרמן לנדה: זה נכון – ומי כמוני, כמי שהכי תומכת בעולם ברשויות מקומיות בכלל, ברשויות מקומיות ערביות בפרט – זה נכון שמצד אחד אסור להחליש אותן; מצד שני, יש בעיה, לא פה ושם, יש בעיה במקרו, מטורפת, קשה, שבגינה סובלים גם ראשי רשויות, אולי לא כולם אבל הרבה מאוד מהם בחברה הערבית, וחייבים לתת לזה מענה.

רות וסרמן לנדה: המדינה כמדינה, שחרתה על דגלה מאבק בפשיעה ובאלימות, צריכה לתת מענה מקרו, וצדק יאיר הירש שאמר, אי אפשר להגיד הרשות הזאת והזאת והזאת כי אז הבעיה תעבור לאותן רשויות שבהן הן כן יכולות לנהל את המכרזים.

רות וסרמן לנדה: ברור, לי לפחות, שמדובר בסוג של הוראת שעה, לא במשהו שהוא לעד כי הסמכויות צריכות להינתן לרשויות המקומיות, לשלטון המקומי.

רות וסרמן לנדה: זאת המטרה בסופו של דבר, אבל המצב הנוכחי הוא זוועת אלוהים, בראש ובראשונה לחברה הערבית.

מירב בן ארי: נא לסכם.

רות וסרמן לנדה: ולכן, אני באמת ובתמים מברכת.

רות וסרמן לנדה: אני מקווה שמשרד האוצר ימצא את הדרך, ופה אני רוצה מעקב, לתת תמריצים למערכת הבנקאות, גם לפתוח סניפים איפה שאין להם כדאיות כלכלית, בעיקר בחברה הערבית, וגם לתת הלוואות למי שיש בעיה – והוא דיבר על ערבויות אבל צריך לוודא שזה קורה - -

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: הנקודה ברורה.

רות וסרמן לנדה: - - כדי שלא תהיה פנייה לשוק האפור ולא יהיה ליבוי של אותה בעיה שוב.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: יום טוב, בבקשה.

מירב בן ארי: אני מבקשת לעמוד בזמנים.

מירב בן ארי: תודה.

יום טוב חי כלפון: תודה, גברתי היושבת-ראש, אני רוצה להגיד לסגן השר סגלוביץ', אני מצד אחד מרוצה לראות פה תוכנית מפורטת מאוד, והצגת את הדברים בצורה מאוד טובה לדעתי, אבל לצד זה אני גם מוטרד.

יום טוב חי כלפון: ברשותכם, אני אתעכב על שקף 12 שנקרא "חבילת חקיקה", חבילה מאוד משמעותית, מאוד מרשימה של חוקים.

יום טוב חי כלפון: אם ספרתי נכון, יש שם שמונה חוקים.

יום טוב חי כלפון: רק אחד עבר.

מירב בן ארי: שניים עברו.

יואב סגלוביץ': שניים.

מירב בן ארי: שניים עברו: בתי משפט כלכליים וענישת מינימום על נשק בלתי חוקי.

יום טוב חי כלפון: שניים, סליחה.

יום טוב חי כלפון: שניים, בעצם עשרה חודשים.

יום טוב חי כלפון: זה קצב שבעיניי די מטריד, במיוחד הייתי אומר, אולי כפי שאתה אמרת, לאור התפתחויות אחרות, השאלה אם יש לכם איזושהי אפשרות לקצר כאן תהליכים.

יום טוב חי כלפון: כולנו מסביב לשולחן מסכימים שהפשיעה הערבית זה נושא חשוב מאוד שצריך לטפל בו בדחיפות ואם נצטרך עכשיו לחכות עוד עשרה חודשים כדי להעביר עוד שני חוקים מתוך השמונה ואחרי זה עוד עשרה חודשים, אז לא נגיע לפתרון.

יום טוב חי כלפון: ואם חלילה נצא שוב לתקופה של אי יציבות פוליטית, כפי שהיה פה במשך שנתיים, אז בכלל לא נוכל לטפל.

יום טוב חי כלפון: אני מאמין שבלי חבילת החקיקה הזאת לא תוכלו, כל שאר הדברים הם מאוד יפים, תקציבים וכו', אבל אם אין לכם פה חקיקה טובה שבאה בעצם לממש את הפעילות, לא תוכלו להגיע רחוק.

יום טוב חי כלפון: אז לכן השאלה אם אתם נותנים לזה בעצם התייחסות.

שמחה רוטמן: השאלה אם אתה נותן לזה, יום טוב.

יום טוב חי כלפון: האם אתם יכולים להעביר חלק מהדברים באמצעות צווים ממשלתיים, באמצעות תקנות, למצוא פתרונות, כי מה לעשות, כנסת ישראל מסתבר היא מקום שהוא הרבה פעמים לא יציב, ולכן אולי כדאי להעביר את הדברים בצורה אחרת.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

מירב בן ארי: תודה רבה.

שמחה רוטמן: ממשלת ימין של 70 ח"כים, פותרים את הבעיה.

יום טוב חי כלפון: ככה פתרו את זה 12 שנים, שמחה, כפי שראינו.

מירב בן ארי: חבר הכנסת בני בגין, בבקשה אדוני.

זאב בנימין בגין: בקצרה, גברתי, אני מצטרף למברכים את הפעולה הממשלתית המאומצת והמקובצת והמתואמת, בראשות סגן השר סגלוביץ'.

זאב בנימין בגין: רק רציתי לחדד ולהוסיף.

זאב בנימין בגין: שאלתי את מר הירש, את מנכ"ל משרד הפנים, כשהוא דיבר על חוסר, על הכללה באמת כפי שאמרו אחרים של כל הרשויות הערביות בתחום הוצאת המכרזים, אם תוכל יואב לחדד בעניין הזה כי אנחנו יודעים משך שנים רבות, חלק מהבעיות שם נובעות, אם אפשר לומר, סתם מחוסר יעילות, וכוח האדם הוא חלש, וההרגלים ארוכי השנים הם הקשו על ההוצאה לפועל של מכרזים ביעילות, וחלק מן התקציבים האלה נשרף.

זאב בנימין בגין: אם תוכל באמת רק להסביר ולסבר את האוזן מדוע נבחרה ההחלטה הגורפת לעניין זה.

זאב בנימין בגין: תודה.

מירב בן ארי: תודה.

מירב בן ארי: לפני אוסאמה אני רוצה לתת את רשות הדיבור לנצ"מ דרור אסרף, ראש מת"מ במשטרת ישראל, לאחר מכן אוסאמה, וסיכום של סגלוביץ'.

מירב בן ארי: בבקשה.

נצ"מ דרור אסרף: אני אגיד שני דברים מבחינת המבצע עצמו.

נצ"מ דרור אסרף: יואב פירט פה בצורה מאוד מאוד ברורה.

נצ"מ דרור אסרף: אני חושב שזה אחד המבצעים הכי אפקטיביים בתקופה האחרונה שאנחנו מבצעים במשטרת ישראל, בגלל איחוד הכוחות ובגלל שילוב הזרועות של כלל משרדי הממשלה.

נצ"מ דרור אסרף: בתור זה שמזיז את זה בתוך המשטרה, אני יכול להגיד שהמשטרה נותנת תשומות אדירות במבצע הזה, גם מבחינת כוח אדם וגם מבחינת קדימות המבצעים עצמם, ואנחנו נמשיך ככה עד השפעה יותר כבדה.

נצ"מ דרור אסרף: זאת אומרת, זה לא משהו שעכשיו אנחנו עושים חצי דרך ואומרים, אוקיי, מצוין, זה מבצע שימשיך, ובאמת אני מתחבר למילים של יואב.

נצ"מ דרור אסרף: לא יודע אם מבצע זה השם הנכון.

נצ"מ דרור אסרף: אני חושב שמתחילה להסתגל התנהלות בפעילות מול המגזר עד להגעה של הגברת משילות, תיאום של כל הדברים בצורה טובה.

נצ"מ דרור אסרף: אלה הדברים בעיקר.

מירב בן ארי: תודה רבה.

מירב בן ארי: חבר הכנסת אוסאמה, בבקשה אדוני.

אוסאמה סעדי: אני דיברתי ושאלתי על שתי הסוגיות, גם של מכרזים וגם של משרד האוצר והבנקים והמשכנתאות.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להתייחס באופן כללי לסוגיה.

אוסאמה סעדי: אנחנו שנים על שנים מדברים על הנושא הזה, בכנסת ומחוץ לכנסת, וכל הזמן אמרנו, תאספו את הנשק הלא חוקי, מבחינתי גם שיאספו את הנשק החוקי בחברה הערבית, אני לא רוצה שום נשק.

אוסאמה סעדי: אמרנו וביקשנו והתחננו כי הנשק הזה הורג אותנו, רוצח אותנו.

אוסאמה סעדי: בשנה שעברה יותר מ-120 הרוגים, לפני זה 113 הרוגים, השנה מתחילת השנה כבר ספרנו 22 הרוגים, שלוש נשים.

אוסאמה סעדי: לכן, כשאנחנו מדברים על הנושא הזה, זה נושא שהוא בנפשנו, זה החיים שלנו.

אוסאמה סעדי: ואני אומר לך, סגן השר, ואמרנו, אנחנו נגבה בכל פעולה שתשים קץ, או לפחות תצמצם, אבל זה מעט מדי, מאוחר מדי, כי אנחנו חיים בסיוט ביישובים הערביים יום-יום.

אוסאמה סעדי: ראיתי מה שקרה ברהט, בית קפה ראשון, בית קפה שני עם תשעה פצועים.

אוסאמה סעדי: בעראבה, היישוב שלי, ירו בשני ילדים בני 12 ו-13; בסכנין אתמול עוד פעם על מסעדה; בגוש חלב, בכאוכב, איפה לא? יום-יום.

אוסאמה סעדי: זה שאולי זה לא מגיע לרצח ואז זה מגיע לעיתונים, אבל יום-יום יש ירי, יש סחיטה, יש פרוטקשן, שוק אפור.

אוסאמה סעדי: זה מבעבע.

אוסאמה סעדי: ולכן אני אומר, העניין הזה של נשק, כל הזמן אמרנו.

אוסאמה סעדי: מאות אלפי כלי נשק.

אוסאמה סעדי: אז אתם תופסים עשרות.

אוסאמה סעדי: מה זה?

אוסאמה סעדי: זה כלום.

אוסאמה סעדי: זה כאין וכאפס, ואמרנו כל הזמן, המדינה והשלטונות יתחילו להזיז את העניינים ולזוז רק כשזה יעבור לצערנו לצד השני.

אוסאמה סעדי: כל הזמן הזהרנו מזה, תראה כמה הזהרנו מזה.

אוסאמה סעדי: ואנחנו לא רוצים נפגעים, לא בצד הזה ולא בצד הזה, אבל אתם לא עושים מספיק בעניין הזה של איסוף כלי הנשק.

אוסאמה סעדי: אנחנו תמכנו, למרות העמדה העקרונית שלנו שאנחנו נגד ענישת מינימום, אבל באנו ואמרנו, בגלל מצב החירום שאנחנו נמצאים בו, הצבענו בעד, אבל זה לא זה.

אוסאמה סעדי: בסדר, אני רואה "מסלול בטוח" עם עשרות כלי רכב ודברים כאלה, אבל אני אומר, הדבר שאתם עדיין לא שמים את האצבע עליו זה הפענוח של הרציחות האלה ותפיסת הרוצחים האלה והגשת כתב אישום, ושתשימו אותם עשרות שנים מאחורי סורג ובריח.

מירב בן ארי: תודה.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות שהפענוחים – ואתה יודע, 22', כמה פענחתם?

אוסאמה סעדי: גם בשנת 21', מתוך ה-120, אחוז קטן מאוד, ולכן העבריינים ממשיכים לחגוג.

מירב בן ארי: תודה, אוסאמה.

מירב בן ארי: בבקשה, סגן השר סגלוביץ'.

יואב סגלוביץ': קודם כול, אני מודה לכם על הדברים.

יואב סגלוביץ': אני אנסה לענות בקצרה על כמה דברים ואז אני אגיד כמה מילים כי מטבע הדברים כשנכנסים לדיון, בסוף מתפזרים לכל מיני מקומות ואני רוצה רגע לחזור להתחלה מבחינתי.

יואב סגלוביץ': הסיפור של "מסלול בטוח" זה לעצור את הסוס המשתולל או לייצר איזושהי בלימה למערכת שיצאה מאיזון טוטלי הרבה מאוד שנים.

יואב סגלוביץ': אני איש פוליטי, כולם יודעים, אבל כולם יודעים שמרגע שאני מתעסק בדבר הזה אני לא הולך אחורה ולכן אני לא מנתח מה לא נעשה אלא מה החובה שלנו לעשות כלפי האזרחים.

יואב סגלוביץ': ואני מבחינתי, אני מתחיל בנקודת האפס.

יואב סגלוביץ': אני רואה את הנתונים בסוף שנת 2021, אני רואה מה ההחלטות הממשלתיות שהיו, מעולם לא הייתה החלטה ממשלתית שיוקם צוות שרים בראשות רוה"מ בנושא הזה; מעולם לא הועברו תקציבים כאלה, ולא מספיק, המשטרה צריכה להיות חזקה הרבה יותר מאשר היא קיבלה אבל אני עכשיו רק אדבר על "מסלול בטוח".

יואב סגלוביץ': כן, התוכנית הזאת היא תוכנית שונה שלא הייתה, ואני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה כי מאוד חשוב לי להגיד את זה.

יואב סגלוביץ': ההתגייסות הזאת זה לא סיפור, זה בא מפה, לכל האנשים.

יואב סגלוביץ': עזבו את המקצועיות, משרד המשפטים יודע את העבודה המשפטית והמשטרה יודעת את העבודה שלה.

זאב בנימין בגין: אתה אומר מפה, מצביע על הלב, והפרוטוקול לא רואה את הג'סטה.

יואב סגלוביץ': זה מפה, וזה נכון לגבי רשות המיסים וזה נכון לגבי הח"כים וזה נכון לגבי ראשי הרשויות הערביות וחברי הכנסת, שאני רואה בהם שותפים.

יואב סגלוביץ': אמרתי אז, אני אומר עכשיו, אני גם מקבל ביקורת באהבה, אבל זאת משימה שהיא משימה חברתית מן המעלה הראשונה.

יואב סגלוביץ': זה לא סיפור של אכיפה, זה סיפור חברתי שבסוף מגיע לפחד של אנשים להסתובב ברחובות או לשלושת האירועים שקרו ברהט.

יואב סגלוביץ': אבל, חלק מהסיפור זה החיבור לרשויות הערביות, ופה אין פוליטיקה.

יואב סגלוביץ': מבחינתי זה לא משנה באיזו מפלגה נמצאים האנשים – איימן ואוסאמה ואחמד ומנסור ווליד, לא משנה – כל הח"כים כולם, ערבים ויהודים שיושבים פה, צריכים להוביל שינוי במדינה, ואני חושב שאת התחושה הבסיסית הזאת אני מרגיש מכל המשרדים הממשלתיים.

יואב סגלוביץ': לי זאת חוויה בלתי רגילה עם כולם, ואם פספסתי מישהו אני מתנצל מראש.

יואב סגלוביץ': בואו נשים את הדברים, שני מנכ"לים של משרדים ממשלתיים מתגייסים לשבת פעם בשבוע – אני נמצא הרבה בישיבות האלה כמשתתף, הם מנהלים את הדיון ואני מגיע – וניהלו שם עבודת עומק שלא נעשתה שנים.

יואב סגלוביץ': פה אני רוצה לגעת בדברים שהעלו חבר הכנסת בגין וגם חברת הכנסת סטרוק, אני אהיה הכי אמיתי אתכם.

יואב סגלוביץ': השיגעון של המכרזים זה לא שיגעון של משרד הפנים, זה שיגעון שלי.

יואב סגלוביץ': השיגעון של שוק שחור הוא שיגעון לא של האוצר, הוא שיגעון שלי, במירכאות.

יואב סגלוביץ': לא השתגעתי לבד, אני קראתי את כל הניירות שהיו, עשר שנים אחורה, 12 שנים אחורה.

יואב סגלוביץ': תמיד הגענו במדינת ישראל – סליחה שאני אומר את זה ככה – לצומת שאומרים מה הבעיה, ואז מציגים את הבעיה והולכים הלאה.

יואב סגלוביץ': אנחנו באנו עם פתרון, ויש כלל שאני נוהג אותו בצוות – ונמצאים איתי קבוע גם קרן וגם כל החבר'ה – אני אומר, אני לא מחכה לפתור שום דבר במאה אחוז, רק אני יודע שבין אפס למאה יש משהו בדרך.

יואב סגלוביץ': ולכן, שום דבר ממה שאני מציג פה איננו מושלם, אבל כל מה שאני מציג פה הוא על סמך עבודות מטה קודמות שנעשו.

יואב סגלוביץ': להגיד לכם יותר מזה?

יואב סגלוביץ': שנתיים וחצי מאז שאני בכנסת, ב-2019 – אפרופו בחיוך, אני אמרתי שאחרי שעזבתי את השירות, את המשטרה, אני לא ממשיך להתעסק בדברים האלה, עד שהתגלגל האירוע הזה – ועסקתי בדברים אחרים, אוסאמה יודע, הייתי איתו בוועדת חוקה.

יואב סגלוביץ': היום אני מסתכל ואני רואה את כל משרדי הממשלה ואני יודע שאפשר, בואו נתחיל בזה, עזבו רגע מה היה.

יואב סגלוביץ': אני יודע שאפשר, אני רואה שאפשר, אני משוכנע בזה שכנוע עמוק, אני רואה איך כל המערכות מתגייסות.

יואב סגלוביץ': אני רואה איך המפכ"ל מוביל את משטרת ישראל.

יואב סגלוביץ': לא צריך אותי, אני לא המפכ"ל, יש מפכ"ל; אני לא פרקליט המדינה, יש פרקליט מדינה; אני לא עוזר של היועץ המשפטי לממשלה ואני גם לא סגן של שר המשפטים ולא של פנים, אבל כולם התגייסו מעבר לחיתוכים הפוליטיים ועובדים רוחבית אל מול העניין הזה.

יואב סגלוביץ': ואחרי שאמרתי את כל הדברים האלה אני אגיד כמה מילים על המכרזים.

יואב סגלוביץ': עם אותו כלל של אפס למאה, זה לא מאה אחוז אבל זה מושתת לחלוטין על עבודות קודמות שהיו, על מידע ועל שכל ישר.

יואב סגלוביץ': ולכן הכלל הוא פשוט – אני אומר לכם משפטית, יושבים פה אנשי משרד המשפטים – הכלל היה מאוד פשוט, דרך אגב הוא יהיה כלל נכון לגבי פעולות אחרות שהממשלה תעשה בתחומים אחרים.

יואב סגלוביץ': כשממשלה מחליטה לעשות החלטה מיוחדת, עם כספים ייחודיים ומיוחדים בתחומים ארוכים ושמה יד לכיס מעבר לשוטף, כן היא תקבע את הכללים.

יואב סגלוביץ': למה?

יואב סגלוביץ': כי כשזה לא קרה היה בלגן.

מירב בן ארי: נכון.

יואב סגלוביץ': זאת המציאות.

יואב סגלוביץ': אני לא הולך לייצר מציאות חדשה.

יואב סגלוביץ': אל מול כל מה שאמר גם חבר הכנסת רוטמן, ודאי וודאי, צריך לעשות תיקונים בדרך, שום דבר פה הוא לא אטום, אבל ברור לי שלוחות זמנים, קצב קבלת החלטות ושינוי, רק ככה אפשר להתקדם כי דיונים על שוק שחור, אני הייתי בהם עוד כשהייתי ניצב משנה, ודיונים על מכרזים, אני הייתי בהם כשהייתי תת ניצב.

יואב סגלוביץ': אז עכשיו מבחינתי הסתיים שלב הדיונים, עוברים לשלב המעשים, ואני אומר מראש, כנראה גם נטעה בדרך, אבל בין אפס למאה, שם אני נמצא כי אנחנו באפס בתחומים מסוימים.

יואב סגלוביץ': הפעילות האדירה שעושים פה – פה עירבו בהתחלה נתונים של מספר עצורים, תפיסות, כספים, רשות המיסים, צ'יינג'ים – לשאלה לגבי הצ'יינג'ים אני אגיד לך מה קרה.

יואב סגלוביץ': המדינה העבירה, נותנים שירותים פיננסיים זה דבר טוב, זה תחרות למערכת הבנקאית, ובתנאי שאתה לא רק נותן רישיון, אתה גם מפקח.

יואב סגלוביץ': נתנו רישיון בלי פיקוח.

יואב סגלוביץ': ואם אתה לוקח שוק שחור, ואני אומר עוד פעם, אני מדבר על התהליך ועל התוצאה – הצוותים האלה כולם, חלק הם מאוד מאוד תוצאתיים וחלק מאוד מאוד תהליכיים, אבל בשורה התחתונה אני מדבר על כמה דברים שאני מאוד נזהר אבל אני חושב שראוי שאני אומר אותם פה.

יואב סגלוביץ': ואני אומר פה תודה לכולם כי זאת בוודאי לא עבודה של איש אחד.

יואב סגלוביץ': חברים, יש ירידה בתיקי הרצח, יש ירידה במספר אנשים נרצחים.

יואב סגלוביץ': אתם יכולים להגיד: יואב, אתה יכול להגיד לי מדע מדויק אם זה קרה מהפעילות, לא יודע.

יואב סגלוביץ': אני יודע מה העובדות.

יואב סגלוביץ': אני יודע שבין ה-17 באוקטובר 2020 ל-21 במרס 2021, לצערנו היו 56 נרצחים בחברה הערבית; בין ה-17 באוקטובר 2021 ל-21 במרס 2022 היו 42 נרצחים.

יואב סגלוביץ': האם זה קשור?

יואב סגלוביץ': אני לא יודע.

יואב סגלוביץ': אלה הנתונים.

יואב סגלוביץ': אני בודק את עצמי על סמך נתונים, כמה שזה רע ואכזרי.

יואב סגלוביץ': וכן, מי שיורים לידו, מבחינתו זה מאה אחוז ירו לידו, אבל יש ירידה סיסטמתית באירועי הירי, יש.

יואב סגלוביץ': ויש עלייה בתפיסות האמל"ח בצורה דרמטית, בכל המובנים, על ידי משטרת ישראל בשילוב כל הרשויות, יש.

יואב סגלוביץ': ויש יותר דיבור בחברה הערבית, חברי אוסאמה, כי אני מסתובב שם ואתה יודע שאני מסתובב ואני בקשר עם ראשי הרשויות ואני שואל אותם רק שאלה אחת: חבר'ה, אתם מרגישים משהו?

יואב סגלוביץ': אני מזכיר לכם מה אמרתי בישיבה הראשונה אצלך.

יואב סגלוביץ': שאלו אותי מה המדדים.

יואב סגלוביץ': אמרתי שני דברים: שהעבריינים יבינו שכללי המשחק השתנו, השתנו.

יואב סגלוביץ': הם את זה יודעים, אני מבטיח לכם, יודעים את זה, את זה אני יודע.

יואב סגלוביץ': הדבר השני הוא שהאזרח הנורמטיבי יעשה את הדבר הזה, שגם זה אי אפשר להעביר בהקלטה, יגיד קורה משהו, כי אמרתי, התיקון הגדול לא יבוא מהפעילות שאני מרכז אותה.

יואב סגלוביץ': הוא יבוא מתיקון עמוק יותר שהוא קשור לתקציבים ואזורי תעשייה ותשתיות וחינוך ובריאות, הרבה יותר רחב מזה.

יואב סגלוביץ': שם יבוא תיקון של מניעה, לא של אכיפה.

יואב סגלוביץ': אבל המכה שצריכים לתת בשוק השחור, אני אומר לכם, הסיפור של החשבוניות הפיקטיביות שעבר פה בכמה דקות, שאמר ראש רשות המיסים – מהפכה.

יואב סגלוביץ': עבריינים מתעסקים בחשבוניות פיקטיביות, כסף מזומן, צ'יינג'ים, שוק שחור.

יואב סגלוביץ': זה המנוע הכלכלי.

יואב סגלוביץ': שם אנחנו נשבור את המנוע הכלכלי ואנחנו נצליח לעשות את זה.

יואב סגלוביץ': רק מילה אחת לסיום, אני רוצה לחזור להתחלה.

יואב סגלוביץ': אי אפשר לעשות את זה בלי חבריי, קודם כול כל עובדי המדינה באשר הם בכל משרדי הממשלה, שלא את כולם אני מכיר, שמגויסים בצורה בלתי רגילה, ואני פשוט מרגיש תודה עמוקה להגיד להם על ההתגייסות הזאת, באמת, התגייסות עם הלב.

יואב סגלוביץ': הדבר השני, אני רוצה להגיד תודה לכל השותפים.

יואב סגלוביץ': יש פה שותפים אדירים שלא נמצאים פה, אולי חלקם בזום – מודר יונס שהיה פה, ועד ראשי הרשויות הערביות, שמתנגד לחלק מהדברים שאני מוביל אותם.

יואב סגלוביץ': הוא ידיד, הוא שותף.

יואב סגלוביץ': שותפים לא צריכים להסכים על כל דבר, יש ויכוח ביני לבין אוסאמה על דברים מסוימים, אבל המטרה היא מטרה משותפת.

יואב סגלוביץ': ולכן אני רוצה להודות לכל השותפים, לראשי הרשויות הערביות, לוועד ראשי הרשויות, לחברי הכנסת הערבים, לא משנה איזה מפלגה הם נמצאים, לכלל חברי הכנסת שטרחו והגיעו, ליושבת-ראש הוועדה.

יואב סגלוביץ': אני אומר את זה ממש כי אנחנו בהתחלה, אנחנו לא בסוף.

יואב סגלוביץ': התוכנית הזאת הוארכה עד סוף 2022.

יואב סגלוביץ': המטרה שלי להניע את הקטר הזה, שנגיע לנקודה כזו שנסתכל אחורה, נגיד, אוקיי, עברו שנה וכמה חודשים, איפה אנחנו נמצאים, איפה התוכניות הרציניות והארוכות של הממשלה בנושא תרבות, חינוך, כל הדברים הנוספים, איפה הם נכנסו, איזה אופק נתנו לאנשים הנורמטיביים, שאלה הלקוחות המרכזיים של ממשלה, אלה הלקוחות המרכזיים של מדינה.

יואב סגלוביץ': אותם אני רואה מול העיניים, לא את העבריינים.

יואב סגלוביץ': עד כאן.

יואב סגלוביץ': בטוח פספסתי כמה דברים.

מירב בן ארי: אל תדאג, אתה עוד תחזור.

יואב סגלוביץ': מאחר שזה מופע נודד, וכמו שאמרה מירב בן ארי, אני עוד אחזור, אני רוצה להודות לכם.

מירב בן ארי: רגע, אנחנו רוצים להודות.

מירב בן ארי: בגלל שכל הזמן שלי הלך רק על לסדר את הדיון, אני רוצה לקחת דקה אחרונה כי הייתי חייבת לסיים כבר מזמן.

מירב בן ארי: קודם כול להגיד לך תודה רבה.

מירב בן ארי: אתה לא הולך לשום מקום כי לאור העובדה שהאריכו לך, ובצדק, את התוכנית, אנחנו ניפגש פה גם במושב הקרוב, שזה מושב הקיץ, כדי להמשיך ולעקוב אחרי הנתונים שאתה כל הזמן מפרסם, גם כאן – לא מספיק אגב.

מירב בן ארי: לא מספיק יודעים אבל שאלתי את יואב תוך כדי הדיון מה היה לפני כן בצ'יינג'ים, אז הוא אמר, לא היה כלום.

מירב בן ארי: היה רישוי, לא היה פיקוח.

מירב בן ארי: אמר כאן הירש, נתנו אבל אף פעם לא בדקו מימוש.

מירב בן ארי: וכן, אתה ביחד עם הצוות, וצריך באמת להזכיר גם את הצוות של האוצר ושל פנים ומשרד המשפטים, משרד רוה"מ ששותף לכל האירועים, הפרקליטות, אגף סיף בתוך המשטרה שבטח מובילה את כל האירועים האלה – כולם בסופו של דבר מתכנסים לתוך הרבה ואקום.

מירב בן ארי: ויגידו שאגף סיף הוקם לפני, נכון, אבל היו כאן הרבה הרבה דברים שבסוף הביאו לתכלס, לשורה התחתונה, ואני חושבת שזה מה שאתם עושים בתכלול ובעבודה היומיומית שלכם.

מירב בן ארי: הרבה מהתכלס הוזנח.

מירב בן ארי: כשאני הייתי בכנסת נתנו החלטת ממשלה של מיליארדים למגזר הערבי, ואז עוד פעם אני נכנסת לעוד כפר, וכל הזבל ברחוב.

מירב בן ארי: למה?

מירב בן ארי: למה אנשים צריכים לחיות בתוך פח זבל?

מירב בן ארי: אם אתה נותן את המכרז למישהו שיפנה מאגף שפ"ע, למה הוא לא מפנה?

מירב בן ארי: כי שנים המכרזים היו של החבר'ה, וזה בסדר, וזה לא קורה.

מירב בן ארי: בית הקפה ברהט, אני ישבתי שם, לפני חודש וחצי ישבנו.

מירב בן ארי: הבנתי שפוצצו אותו בגלל שהיו שם מלצריות – מאוד נחמדות אגב, מאוד נחמדות.

מירב בן ארי: אנחנו צריכים להתייחס לכל אירוע, מפיצוץ של בית קפה ועד אירועים קשים יותר, לאירוע של מחוללי פשיעה בחברה הערבית, אני יודעת שאתם שם ואנחנו צריכים כל הזמן עוד מפקח ועוד לוודא שבאמת עושים את העבודה, אבל עושים עבודה שתכלס לא הייתה כאן שנים ועל זה כן צריך להגיד לך תודה.

מירב בן ארי: אתה מתכלל את האירוע, אתה מתייחס לזה.

מירב בן ארי: אסרף דיבר על כך שזה לא מבצע, אבל בסוף – זה מה שאמרתי בתחילת הדברים שלי – אם זה לא היה מגזר ציבורי, אם לא היו מבינים, המערכות היו הולכות מאוד לאט.

מירב בן ארי: ויום טוב אמר משהו - - -

שמחה רוטמן: החוק שמאפשר את הפיקוח הזה קיים מ-2016, אני לא מבין על מה מדובר, כולל עיצומים כספיים, כולל הכול.

שמחה רוטמן: קיבלו את כל הסמכויות בידיים שלהם, הם לא צריכים משהו חדש.

יואב סגלוביץ': זה לא בעיה של סמכויות.

מירב בן ארי: זה כן.

מירב בן ארי: שני חוקים שעברו כאן

מירב בן ארי: בחמישה-שישה חודשים של המושב הזה – אגב, האיירסופט היה כבר מוכן, והחיפוש ללא צו, הכול מוכן, הכול נתקע בגלל ענייני קואליציה, לא קשור לצוות פה – אנחנו תקענו את החוקים.

מירב בן ארי: תקענו כי כל הזמן צריך להגיע להסכמות, אבל אין מה לעשות, יש לנו קואליציה קשה מאוד, אתם בטח שמתם לב.

שמחה רוטמן: אפשר להחליף אותה, זה בסדר.

מירב בן ארי: אבל גם להביא חוק, גם להביא את אותה ענישת מינימום, אין דברים כאלה.

מירב בן ארי: אין ענישת מינימום פה, אני הייתי פה ארבע שנים, לא נתנו לנו בכלל ענישת מינימום.

מירב בן ארי: אז לכן אלה כן דברים מהפכניים.

אורית סטרוק: מירב, את לא יודעת שאין לכם קואליציה?

אורית סטרוק: מה אמרת, שיש לכם קואליציה קשה?

מירב בן ארי: אל תדאגי, אמרתי מה שהיה.

אורית סטרוק: את לא יודעת שאין לכם?

מירב בן ארי: מה שהיה, אורית.

מירב בן ארי: גם אז לא היה קל, את יודעת.

אורית סטרוק: לא, רציתי רק לראות שאת מעודכנת שאין כבר, ברוך השם.

מירב בן ארי: הכול יכול להיות.

מירב בן ארי: ישועת השם כהרף עין.

אורית סטרוק: זה נכון.

אורית סטרוק: ישועת השם כהרף עין.

מירב בן ארי: יפה.

מירב בן ארי: לסיכום הדברים, קודם כול אנחנו מודים לסגן השר שהגיע.

מירב בן ארי: יהיה כאן המשך של הדיון כי אני יודעת שזה גם חשוב לך, הליווי והפיקוח של הכנסת.

מירב בן ארי: אנחנו ממשיכים ובאמת מלווים אתכם, אבל גם מגבים אתכם בצעדים הדרמטיים שאתם עושים יחד עם סגלוביץ', כל האנשים שנמצאים פה וגם אלה בזום, כדי להילחם בפשיעה בחברה הערבית.

מירב בן ארי: אני מודה לכולם.

מירב בן ארי: הישיבה נעולה.