ועדת החוץ והביטחון, כנסת 24, פרוטוקול מספר 100, 2022-04-06 09:00

רם בן ברק: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

רם בן ברק: זה הוא דיון שני ואני מקווה שאחרון לגבי הצעת החוק שאנו מכנים "ממדים ללימודים".

רם בן ברק: עצרנו את הדיון הקודם כיוון שהיו לנו חילוקי דעות.

רם בן ברק: חיכינו שהם ייפתרו.

רם בן ברק: הבנתי מהדיווח שקיבלתי שהגיעו לאיזה שהוא הסכם.

רם בן ברק: מישהו יכול להסביר לי לאיזה הסכם הגיעו?

אייל הנס: בעיקרון במה שמופיע בפניכם אתם רואים שהכנסנו את סיפור בתי הספר לאומנות, ביחד עם המוסדות של המל"ג ואז ניתן מענה לדבר הזה.

רם בן ברק: הייתה איזה סוגיה ביחס לחיילי הנח"ל, שההגדרה לא הייתה מספיק טובה.

עידו בן יצחק: אנחנו הבהרנו את ההגדרה.

עידו בן יצחק: כשנגיע לסעיף אני אסביר מה עשינו שם.

רם בן ברק: אז אני מבין שאין יותר חילוקי דעות לגבי החוק הזה.

נטע בר זיו: אני רוצה לסייג – יש לנו חילוק דעות משפטי, היועצת המשפטי שלי עדיין לא הגיע, ואני מבקשת לחכות לה.

נטע בר זיו: אני מאגף התקציבים.

רם בן ברק: מה לאגף התקציבים ולמשפטים?

נטע בר זיו: אני מייצגת את הלשכה המשפטית שלא נמצאת כאן.

קריאה: לא בעיה תקציבית- - -

נטע בר זיו: יש לה השלכה תקציבית, אבל בראש ובראשונה היא בעיה משפטית בעינינו, ואני רוצה שהיועצת המשפטית תציג אותה.

רון כץ: אני היוזם של המחאה "ממדים ללימודים" בעקבות כל השינוי שהיה פה בשנה שעברה.

רון כץ: הגענו פה לדיון כבר בשנים שעברו כאשר יושב-ראש הוועדה היה צבי האוזר ובעצם הדרישה העיקרית שלנו - - -

רם בן ברק: מאיפה אתה?

רון כץ: הייתה המלגה "ממדים ללימודים", החליטו לבטל אותה ואז לשנות אותה, והיו כמה חבר'ה, ואני ביניהם, שלקחו את הדגל והגענו למקום שאנחנו נמצאים בו עכשיו, והשיחות שקיימנו עם חבר הכנסת קושניר הם אלה שהביאו לחוק, בסופו של דבר ולדיונים, בסופו של דבר.

רון כץ: אז לצערי לא הגענו לדיונים הקודמים.

רון כץ: עכשיו הגענו לפה וברצוני לומר שקודם כל אני שמח שהדברים לא נפלו על אוזניים ערלות, ובאמת היה מי שהקשיב ולקח את הדברים קדימה.

רון כץ: יחד עם זאת אני רוצה להגיד שהדרישה העיקרית הייתה ביטול ההתנדבות - - -

רם בן ברק: זה ירד.

עידו בן יצחק: מהרגע שהתנאים קבועים בחוק והם תנאים שאי אפשר להוסיף עליהם, רק מה שקבוע בחוק זה התנאים.

עידו בן יצחק: זאת אומרת, אי אפשר עכשיו מהרגע שהחוק עובר לדרוש התנדבות או כל דבר אחר או דרישה נוספת.

רון כץ: אני לא בקיא איך זה בעולם המשפטי אבל יש כאן סעיף אחד שקצת הפריע לנו, זה סעיף קטן (ו) שכתוב בו: "הנהלת הקרן תהיה רשאית לקבוע בתקנון הוראות ונהלים לעניין נהלי הגשת הבקשות להשתתפות במימון שכר לימוד ואופן הטיפול בהן".

רון כץ: מכאן אנחנו רואים שבעתיד הדברים כן יוכלו להגיע לתנאים חדשים - - -

אייל הנס: לא.

אייל הנס: זה פרוצדורה של טפסים - - -

עידו בן יצחק: אופן הגשת הבקשות זה פרוצדוראלי – איזה טופס להגיש, איזה ניירות להביא.

עידו בן יצחק: זה לא דרישה מהותית שמוסיפה – רק מה שכתוב בחוק.

רם בן ברק: אני רוצה להבהיר: אין התניה נוספת למעט מה שכתוב בחוק לגבי קבלת המלגה הזאת.

רם בן ברק: לא צריכים לעשות התנדבות, לא צריך תנאים מסוימים.

רם בן ברק: מה שכתוב בחוק זה מה שיהיה.

רם בן ברק: אנחנו התנגדנו להתניה הזאת גם כשזה היה מכספי תרומות, וודאי לא נכניס את זה לחוק הזה.

רון כץ: אני שמח לשמוע.

רון כץ: תודה.

יאיר הס: אני מנכ"ל עמותת הילל, של יוצאים בשאלה.

יאיר הס: כל הסוגיה של יוצאי החברה החרדית וכל בוגרי החינוך החרדי למעשה לא נמצאים בחוק.

רם בן ברק: לא, הם נמצאים.

רם בן ברק: כל מי שהולך לשירות קרבי נמצא.

רם בן ברק: מה השאלה?

רם בן ברק: כל חרדי שעושה שירות קרבי בנצח יהודה וכן הלאה הוא בחוק.

אייל הנס: וכל חרדי שהוא בודד גם נמצא.

יאיר הס: אבל מה שקורה במצב כזה זה שבעצם הורים ששומרים על הקשר עם הילד שלהם בזמן שהוא משרת בצבא, בעצם פוגעים ביכולת שלו לקבל את המלגה.

יאיר הס: חשוב לומר שחייל חרדי שמצליח לשמר קשר עם ההורים זה לא חייל חרדי שהשירות שלו קל, זה לא חייל שהשירות שלא לא מאתגר, וזה גם לא חייל חרדי שאחרי זה ההורים יוכלו לממן לו את הלימודים ולעזור לו.

יאיר הס: המצב היום שהורידו, ובצדק, את הגיל שבו חרדי יכול לצאת לעבוד גם אם לא שירת בצבא, והסיטואציה היום זה שבחור ישיבה שצריך להתלבט בין לשרת בצבא או לחכות עוד שנה בישיבה ואז הוא יכול לצאת לשוק העבודה, אין לו כמעט תמריצים לשרת בצבא.

יאיר הס: מדובר פה באמת מבחינה תקציבית לא בהרבה כסף, אבל במשהו שיגרום לזה שחיילים חרדים - - -

רם בן ברק: יעדיפו שירות.

רם בן ברק: נקודה מאוד מעניינת.

רם בן ברק: אני לא רוצה להכניס את זה כרגע לחוק.

רם בן ברק: ברגע שחוק הגיוס יאושר אני מבטיח לך שבמסגרת האישור שלו אני אתן מענה גם לסיפור הזה.

רם בן ברק: אני חשבתי לפני ואני חושב גם היום שאנחנו צריכים לתת יותר תמריצים למי שהולך לצבא וזה כנראה יהיה אחד התמריצים.

רם בן ברק: הנקודה הזאת נרשמת והיא תתווסף בהמשך.

רם בן ברק: כרגע אין חוק גיוס.

רם בן ברק: זה נראה לי נכון באופן עקרוני, וכשנדון בחוק הגיוס אז נכניס גם את זה.

יאיר הס: אני לא חושב שאי אפשר לעשות את זה עכשיו ושזה חייב להיות תלוי בחוק הגיוס.

רם בן ברק: מאחר ואני רוצה מאוד להגיע היום להצבעה, ומאחר וזה משנה את כל החוק וצריך להוסיף את זה, אז אני נותן לך הבטחה כאן שהעניין הזה של חיילים חרדים שיבחרו בשירות צבאי מלא יקבל ביטוי גם בחוק הזה, בהמשך.

עטרת נס שטרנברג: אנחנו במשרד הרווחה בזרוע העבודה מסכימים עם ההערה לגבי האוכלוסייה של החרדים, אנחנו חושבים שחשוב להכניס את זה.

עטרת נס שטרנברג: אני שמחה על ההבטחה של היושב-ראש.

עטרת נס שטרנברג: היינו שמחים אם זה יקודם כבר עתה - - -

רם בן ברק: אני מבטיח לך שזה יכנס.

רם בן ברק: במסגרת חוק הגיוס אנחנו נכניס הערה שחיילים חרדים שבחרו בשירות צבאי יזכו כאוכלוסייה מיוחדת, כמו הערבים ואוכלוסיות של מיעוטים, גם בהטבה הזאת.

רם בן ברק: אנחנו נכניס את זה בחוק הגיוס וזה ייכנס בדיעבד גם בחוק הזה.

רם בן ברק: מקובל?

יאיר הס: זה משהו שאפשרי משפטית, מחוק אחד לחוק אחר?

רם בן ברק: כן.

רם בן ברק: תסמכו עלי.

עטרת נס שטרנברג: לא היינו חלק מהשיח שהתקיים ואנחנו רוצים להגיד שככל שבתי ספר למשחק נכנסים בהצעת החוק הזאת אז אנחנו מבקשים שגם ההכשרות המקצועיות שלנו ייכנסו.

רם בן ברק: ההכשרות המקצועיות לא ייכנסו.

רם בן ברק: יש להם נתיב אחר לקבל תמיכה, במסגרת משרד הכלכלה ולכן הם לא יכנסו.

רם בן ברק: רבותיי, אני מזכיר לכם דבר אחד: האויב הכי גדול של הטוב זה הטוב מאוד.

רם בן ברק: אם אנחנו עכשיו נתחיל לעבור כאן ולשמוע כל אחד – לא יהיה חוק.

רם בן ברק: את הסיפור של בתי ספר לאומנויות שזה מסלול של שלוש שנים – הכנסנו במסגרת הזאת.

רם בן ברק: זה מקביל לתואר ראשון, זה לא כולל הכשרות מקצועיות שיש להם אפשרות לקבל תקצוב בצורה אחרת.

רם בן ברק: עוד הערות?

הילה אורן: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.

הילה אורן: גם מבחינתנו יש סוגיות משפטיות שעוד לא לובנו עד הסוף בתוך הממשלה, שנוגעות להגדרה של מוסד לאומנות לעומת לימודים - -

רם בן ברק: תתמודדו עם זה אחרי שהחוק יאושר כאן.

הילה אורן: - - ולכן מבחינתנו אנחנו צריכים להמשיך את החשיבה הזאת גם משרד המשפטים וגם עם משרד הביטחון.

רם בן ברק: במסגרת החוק, כמו שזה יתוקן עכשיו זה יהיה - - -

יוסף טייב: ההבהרה פה צריכה להיות, כפי שאתה אמרת – האם האבחנה היא לגבי הקבלה לתואר אקדמי או לא.

יוסף טייב: העניין הוא לא בתי ספר למשחק או לא, השאלה היא האם יש פה חתך ש - - -

הילה אורן: אז זה בדיוק החתך שאנחנו מדברים עליו: איפה עובר קו פרשת המים, וכמה הקו הזה ברור, לא רק לגבי מי שיושב פה סביב לשולחן אלא לכל מי שצריך לקבל.

רם בן ברק: זה יהיה ברור.

נירה שפק: אני מחזקת את מה שאתה אומר.

נירה שפק: יש יותר מדי חיילים וחיילות שמחכים לחוק הזה, שיש לזה משמעויות.

נירה שפק: אנחנו לפני קריאה שניה ושלישית.

נירה שפק: עבודת המטה הייתה צריכה להיעשות לפני ההגעה לוועדת השרים, כשזה עלה לקריאה ראשונה.

נירה שפק: אנחנו מדברים על כל הדרך ואי אפשר לבוא בדקה שרוצים להצביע ולהתחיל לעשות עבודות מטה.

נירה שפק: אז אני מבקשת ממשרדי הממשלה, כל אחד בחלקו, לא על שולחן הוועדה – זמננו חשוב, נא לסגור ולתפור את הפינות.

נירה שפק: אני מציעה שנעבור להקראה.

דרור גרנית: אני רק אציין שהייתה עבודת מטה והייתה הסכמה על מה נכנס ומה לא נכנס, ובדיון הקודם בעקבות הערות של נציגי בית הספר בית צבי ובעקבות - - -

נירה שפק: אני בעד.

נירה שפק: אמרנו כבר – אנחנו בעד הכנסה של - - -

דרור גרנית: בסדר, אבל זאת הייתה פריצה של המסגרת - - -

נירה שפק: אוקיי, אבל זה לא אומר שצריך לפתוח את זה לכל דבר.

דרור גרנית: אם אנחנו מציגים פה את הדבר הזה ונציגת האוצר מביעה את ההסתייגות שלה - - -

נירה שפק: לא פניתי ספציפית אליה, פניתי לכל נציגי הממשלה.

נירה שפק: היו פה כל מי מיני הערות, הועלו הערות של גופים.

נירה שפק: אנחנו צריכים להתחיל בהקראה כי אנחנו צריכים רוצים להביא את הבשורה.

יוסף טייב: אני דווקא חושב שההערה של משרד האוצר נכונה במאה אחוז, חברת הכנסת שפק, כמי שיושב כיושב-ראש ועדת המשנה להשכלה גבוהה וכמי שישב בות"ת, אני מכיר את העסק הזה.

יוסף טייב: חייבים לסגור את זה עד הסוף.

יוסף טייב: יש פה במדינת ישראל אין סוף מופעים , גם בתי ספר למשחק, יש היום המונים כאלה שמצליחים אבל הם לא חלק מהמערכת האקדמית.

יוסף טייב: "ממדים ללימודים" יש לו מטרות מאוד ברורות, ההגדרות שלו מאוד ברורות, ואסור שזה ייפרץ, משני הכיוונים – גם שלנו, כי אחרת יש עוד הרבה אנשים שמקבלים השכלה בכל מיני מקומות למרות שלא מוגדרים - - -

נירה שפק: אז אתה לא חושב אחרת.

רם בן ברק: אנחנו נחדד את זה.

יוסף טייב: אבל הם לא הבעיה.

נטע בר זיו: אני רק רוצה לומר שלמחלוקת התקציבית פה יש השלכה תקציבית מאוד משמעותית שככל שהיא לא תובהר תהיה פה בעיה של פריצה - - -

עידו בן יצחק: לא הוצגה בכלל מחלוקת משפטית.

נטע בר זיו: אז בואו נציג אותה, אין בעיה.

עידו בן יצחק: אי אפשר להגיד שלמחלוקת משפטית יש עלויות תקציביות אם אתם לא אומרים בכלל מה המחלוקת.

רם בן ברק: אנחנו מתחילים בהקראת החוק.

רם בן ברק: תעקבו ותראו.

עידו בן יצחק: אני קורא: בחוק קליטת חיילים משוחררים, התשנ"ד–1994‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – (1) לפני ההגדרה "שירות לאומי–אזרחי" יבוא: ""חוק שירות ביטחון" – חוק שירות ביטחון [נוסח משולב], התשמ"ו–1986‏;"; (2) בהגדרה "שירות סדיר", המילים "[נוסח משולב], תשמ"ו–1986" – יימחקו; אלה תיקונים טכניים.

עידו בן יצחק: אני עובר לפסקאות הבאות.

עידו בן יצחק: אני אקרא אותן יחד, הן נוגעות להגדרה של מוסד לאומנות.

עידו בן יצחק: הצעה לעניין מוסדות אמנות (3) בהגדרה "מוסד להכשרה מקצועית", במקום "משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים" יבוא "משרד הכלכלה והתעשייה, מוסד על-תיכוני ששר החינוך הכיר בו לעניין חוק זה,"; (4) בהגדרה "מוסד להשכלה גבוהה", הסיפה החל במילים "וכן מכללה" – תימחק; (5) אחרי ההגדרה "מוסד להשכלה גבוהה" יבוא: "מוסד לאמנות" – כהגדרתו בחוק זכויות הסטודנט, התשס"ז–2007; ההגדרה, תכף אתייחס אליה מופיעה בעמוד הבא.

עידו בן יצחק: אני אסביר מה נעשה כאן.

עידו בן יצחק: כפי שעלה בדיון הקודם, היום לשר החינוך יש סמכות להכריז על מוסדות נוספים להשכלה גבוהה מעבר למוסדות שהמל"ג הכיר בהם לצורך החוק הזה.

עידו בן יצחק: המחשבה הייתה שבאמת בתי הספר לאומנות ילכו במסלול הזה, אלא שבינתיים התברר ששר החינוך הכריז גם על כל מיני מוסדות אחרים שפחות רלוונטיים ל "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: הוזכרו למשל בתי ספר לצלילה, שהם אולי נכונים לקבלת פיקדון אבל לא מתאימים לנושא של "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: לכן מה שעשינו פה זה דבר כזה – ראשית, את הסמכות של שר החינוך להכריז על מוסדות נוספים הוצאנו מההגדרה "מוסד להשכלה גבוהה" והעברנו להגדרה "מוסד להכשרה מקצועית".

עידו בן יצחק: במסגרת הזאת כל המוסדות שהוא יכריז עליהם יהיו רלוונטיים לפיקדון, אבל לא רלוונטיים ל "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: בנוסף, הוספנו הגדרה של מוסד לאומנות שהיא מפנה להגדרה בחוק זכויות הסטודנט, שכאמור נמצאת בעמוד הבא.

עידו בן יצחק: בעצם ההגדרה הזאת כוללת תנאים שכוללים גם היקף שנות לימודים, היקף שעות לימודים ומספר תלמידים.

עידו בן יצחק: כלומר, אנחנו לא מדברים על כל מוסד קיקיוני כזה או אחר שמלמד שעה בשבוע, אלא באמת מדובר במוסדות רציניים שגם בחוק זכויות הסטודנט – המחוקק מצא לנכון להחיל אותם בו.

עידו בן יצחק: בהתחלה, כשבאה ההצעה של בתי הספר למשחק אני אולי חשבתי כמו האוצר שבאמת מה ההבדל בינם לבין מוסדות נוספים שאולי רלוונטיים לפה, אבל אני כן חושב שהעובדה שאנחנו מתייחסים למוסדות שהם מוגדרים בתוך חוק זכויות הסטודנט – כלומר, המחוקק כבר נתן את דעתו לכך שאופי הלימודים בהם דומה לאופן של מוסד להשכלה גבוהה, גם אם הוא לא נותן תואר בסופו - - -

יוסף טייב: אני מתנגד לזה התנגדות נמרצת.

יוסף טייב: אני כבר אומר פה, שיהיה ברור.

יוסף טייב: יש עשרות רבות של נושאים נוספים – עשיתי בדיקה גדולה – שהם רלוונטיים לפחות יותר מאומנות, כי אומנות היא דבר מצוין.

יוסף טייב: הלכתי לבדוק.

יוסף טייב: יש בית ספר שהוא בין המעולים שישנם, ואני הייתי חבר ות"ת, והוא עוד לא קיבל אקרדיטציה אקדמית.

יוסף טייב: למשל – בית ספר רידמן לרפואה משלימה.

יוסף טייב: לומדים ארבע שנים רפואה, ועשינו בדיקה, לומדים שם ברמה הכי גבוהה שאפשר, אבל לא קיבלו אקרדיטציה.

יוסף טייב: האם הוא זכאי פחות ממוסד לאומנות?

נירה שפק: יגיש בקשה.

יוסף טייב: לכן אני אומר:

יוסף טייב: אנחנו צריכים למצוא פה בייס-ליין שיהיה ברור, ואחרים כמובן יגישו בקשה לפי הדברים האלה, ושלא יהיה פה דבר שהוא - - - כי אחרת אנחנו פותחים את זה.

רם בן ברק: אבל יש כאן

רם בן ברק: בתוך ההגדרה הזאת הרבה מאוד פרמטרים - - -

יוסף טייב: אתה אמרת, אני מצטט אותך, שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר.

יוסף טייב: ברגע שאתה פותח את זה ואומר: יש את ההגדרות של הסטודנטים?

יוסף טייב: עכשיו, אני בא מהעולם הזה.

יוסף טייב: אני רוצה לתת.

יוסף טייב: אני הקמתי בעצמי קרן שנותנת לחיילים בודדים, ואני מנהל אותה כבר שנים רבות ויש לי את הכבוד הגדול לעשות את זה.

יוסף טייב: אבל בו בזמן, ברגע שאנחנו פותחים את ההגדרות אנחנו מתחילים ליצור פה בעיה.

יוסף טייב: לכן אני אומר – בתוך הדבר הזה צריך פה להיזהר שלא נפרוץ את הגדר - - -

יואב קיש: סליחה שנכנסתי עכשיו, אתה מתנגד לפתיחה הזאת?

יוסף טייב: אני מתנגד לפתיחה כמו שהיא.

נירה שפק: אבל כשצורף כאן להגדרה חוק זכויות הסטודנט יש לו את ההגדרות – שעות לימוד, משך, קרדיטציה – שמוגדרת פה.

נירה שפק: בעצם מה שהיושב-ראש אומר כאן טוב למה שאתה אומר כי יש פה הגדרות שבמקום שהם לא יהיו בכלל – נהפוך הוא, אתה צריך לשמוח מכיוון שאם כל זה לא היה, היית נכנס בקיר.

נירה שפק: מכיוון שיש כאן קריטריונים, לא נאמר אך ורק מוסדות לחינוך - - -

יוסף טייב: נאמר אך ורק בתוספת שיש לנו פה - - - במוסד לאומנות – תסתכלי בסעיף (ג).

נירה שפק: אבל תסתכל – תראה.

נירה שפק: ההצעה לעניין מוסדות האומנות, ההפך – זה פותח לך דלת.

נירה שפק: אני תמיד אומרת – תסתכל כשדלת נפתחת, יש לך אפשרות לפתוח רגל, ואז תעלה לוועדה.

נירה שפק: אם לא יהיו לך את הקריטריונים האלה, על מה תסתמך בכלל?

יוסף טייב: אני ברור במה שאני אומר:

יוסף טייב: האבחנה הייתה, וזה היה הדיון גם, לגבי מוסדות אומנות.

יוסף טייב: מכיוון שיש הרבה, ואני אומר עוד פעם – אתמול, כשהייתי בבית הספר לאומנות באוניברסיטת תל אביב, יש בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה הישראלית פתיחה של כל המערכות.

יוסף טייב: פתחו הרבה מערכות, פתחו מכללות, פתחו בתי ספר, נתנו אקרדיטציות להרבה דברים, סמינריונים למורים שקיבלו BA בתוך המערכות האלה.

יוסף טייב: אתם יודעים, ראשי התיבות של BA זה בלי אנגלית.

יוסף טייב: אנחנו כבר מכירים את הדבר הזה.

יוסף טייב: MA – מעט אנגלית.

יוסף טייב: הרבה אקרדיטציה של אקדמיזציה.

יוסף טייב: אני לא בשביל אקדמיזציה, זה לא העניין.

יוסף טייב: העניין הוא באמת לתגמל את האנשים הצעירים בישראל שיוכלו ללמוד, וזה חשוב, ואני גם לא מחזיק מהאקדמיה כדבר אולטימטיבי.

יוסף טייב: אפשר ללמוד דברים ואני גם - - -

נירה שפק: תחבר לי את זה לחוק.

יוסף טייב: אני אומר שבחוק זה חייב להיות פתוח.

יוסף טייב: בתי ספר לאומנות נותנים לך קונוטציה מסוימת שזה שם.

יוסף טייב: ופה צריך להבין מה זה אומר.

יוסף טייב: לכן אני אומר, גם לפי – אתה אמרת?

יוסף טייב: חוק הסטודנט?

יוסף טייב: תוריד אנשים שלומדים בבתי ספר שיש בהם לימוד משמעותי שדומה לזה שעוד לא קיבל אקרדיטציה.

יוסף טייב: למה זה פותח?

יוסף טייב: כי יש אין סוף דברים, כאתה בודק את זה.

רם בן ברק: לא כל כך אין סוף.

רם בן ברק: אני לא מכיר הרבה מוסדות שהלימודים בהם שלוש שנים, 1,680 שעות בשנה.

יוסף טייב: יש לך עשרות בתי ספר כאלה.

רם בן ברק: אז יכול להיות שבהמשך - - -

נירה שפק: אז זה רק מחזק את מה שהיושב-ראש אומר.

יוסף טייב: לכן צריך לשים את הסייג שאם מדברים על מוסדות אקדמיים, והמוסדות האחרים – בגלל שישראל השתנתה, בגלל שרצנו לתוך מתן אקרדיטציה ולתת לאנשים BA – הרי חשבו בתוך המערכת הזאת להעניק BA לאנשים שלומדים בישיבה, וכל מיני דברים כאלה.

יוסף טייב: היו כל מיני דיונים אין סופיים.

יוסף טייב: מערכת ההשכלה הגבוהה מונה 350 אלף תלמידים ויש עוד עשרות אלפים שלומדים בכל מיני מקומות – ובהחלט לומדים דברים ראויים.

יוסף טייב: אף אחד לא שולל את היותם ראויים.

יוסף טייב: אבל עשו אבחנה - - -

יואב קיש: אני מנסה להבין – כי בסוף אנחנו מדברים פה על הטבה, ואנחנו פה מדברים על הגדלת המסגרת בקונוטציה כזאת או אחרת שמשתמשים בחוק הסטודנט והגדרות של שעות.

יואב קיש: אתה אומר לא לעשות את זה בכלל?

יואב קיש: אתה אומר - - -

יוסף טייב: אני אומר לעשות את זה, אבל כשאתה כותב "אומנות" אתה מגביל את זה לאיזה תפיסה.

יואב קיש: אז אתה אומר לא רק אומנות?

יוסף טייב: כן, לא רק אומנות.

יואב קיש: ואז, מה המשמעות?

יוסף טייב: - - - כי יושבים פה אנשים מהאוצר.

יוסף טייב: אנחנו צריכים לתקצב דברים, בסוף.

יואב קיש: אז בלי אומנות – אז על מה אנחנו מדברים?

יואב קיש: בוא נדבר על מספרים.

יוסף טייב: אז צריך לראות.

יוסף טייב: לכן אני אומר – צריך פה לראות, ולבוא ולומר שיש היום בישראל, נניח 50 אלף שלומדים – מעבר, כ-20% בלימודים של תלמידים שלומדים מחוץ למסגרות, או 16% - אני לא יודע בדיוק את המספר, צריך לבדוק את זה, לומדים מחוץ למסגרות המוגדרות כחלק מתוך לימודים אקדמיים.

רם בן ברק: אני חושב ככה – ברצוני לאשר את החוק היום כי אנשים מחכים לזה ורוצים להירשם למוסדות לימוד, חיילים צריכים את העניין הזה ואנחנו לא נעכב את זה.

רם בן ברק: אנחנו הודענו כאן בסיפור של בתי הספר לאומנויות כי הם הציפו את הבעיה והיו בראש המאבק.

רם בן ברק: אני חושב שההגדרה שרשומה כאן תחת הכותרת "בתי ספר לאומנויות" שזה שלוש שנות לימוד, לפחות, ו-X שעות שנתיות ו-X שעות יומיות – מצמצמות את זה למעט מאוד מוסדות.

יוסף טייב: בתי ספר לדיינים נחשבים?

יוסף טייב: לומדים שלוש שנים.

יוסף טייב: נחשבים או לא נחשבים?

יוסף טייב: זאת לא שאלה של דת ומדינה.

רם בן ברק: מאחר ומדובר כאן בסוף - - -

יואב קיש: לוחמים ש - - -

יוסף טייב: לוחמים, כן.

רם בן ברק: לא מדובר כאן שהכול פתוח להכל.

רם בן ברק: גם מי שזכאי לזה צריך להיות 75% קרבי, ולא מדובר ב - - -, ולכן ההגבלה היא משני הצדדים.

רם בן ברק: היא גם מה עשית בצבא וגם מה אתה רוצה ללמוד.

רם בן ברק: אני חושב שאנחנו כמדינה ליברלית לבוא כמדינה ליברלית ולחייב אנשים ללמוד דברים מסוימים, כי כאן הם יקבלו וכאן הם לא יקבלו – זה דבר לא נכון.

יוסף טייב: אני אתך.

יוסף טייב: אין לך ויכוח אתי.

רם בן ברק: עכשיו, אם יבוא בית ספר לדיינים, ויציג את הטיעונים שלו ושר החינוך יחליט לאשר את זה – אז הוא יאשר את זה.

רם בן ברק: אני מבטיח לך שלא יהיו יותר משניים - - -

יוסף טייב: אז כל אלה ילכו - - -

נירה שפק: אבל עצם העניין שהנושא הזה נדון הרבה זמן, הרבה משרדים והרבה מוסדות שהחליטו שהם רוצים להיכנס לזה – פנו אלינו, קבעו אתנו פגישות, הגיעו להציג פה בוועדה.

נירה שפק: כל גוף שבא ואמר משהו התייחסנו אליו.

נירה שפק: עכשיו אתה אומר – גופים שלא באו, לא דרשו – בוא נחשוב ונפתח את הדברים.

נירה שפק: אני אומרת שבזכות אותם מוסדות שבאו והציגו משמעויות, נפתחה הדלת.

איילת שקד: אני רציתי להבהיר את האבחנה בין המצב החוקי הקיים שלא קשור בכלל להצעת החוק – למה היא סמכות שרת החינוך להכיר לעניין החוק במוסדות על תיכוניים אחרים במסגרת ההגדרה של מוסד להשכלה גבוהה בסעיף 1 לחוק.

איילת שקד: כיום המצב מאפשר, ואכן שרי החינוך לדורותיהם עשו שימוש בסמכות על מנת להכיר גם במוסדות לאומנות, כפי שעכשיו מוצע להגדיר אותם, על פי המלצה של מנהל התרבות, כמובן, במשרד התרבות והספורט, וגם מוסדות בתחום הספורט שמנהל הספורט המליץ לשרת החינוך להכיר בהם.

איילת שקד: זה שני המנהלים היחידים – כלומר, המשרד הממשלתי היחידה שעד היום ממליץ לשרת החינוך להכיר במוסדות על תיכוניים אחרים.

איילת שקד: אני מדבר רק על הפיקדון, כמובן, על המצב הקיים היום.

איילת שקד: לא קשור בכלל לתוכנית של "ממדים ללימודים".

איילת שקד: בנוסף לזה יש שני סוגי מוסדות שמשרד החינוך אחראי עליהם.

איילת שקד: אחד זה בתי הספר למדריכי טיולים למערכת החינוך – שהוכרו כמוסדות על תיכוניים אחרים וחיילים משוחררים יכולים להשתמש בפיקדון כדי ללמוד בהם, וישיבות על-תיכוניות ומדרשות על-תיכוניות לבנות שלפי סעיף 13 לחוק חייל משוחרר יכול להשתמש בפיקדון.

איילת שקד: מלבד זה, כל יתר הגופים והמוסדות האחרים שקיימים, בכלל במדינת ישראל לא הוכרו על ידי שרת החינוך כמוסד על-תיכוני אחר, וגם לא הוגשו בקשות שלהם עד היום מסוגים אחרים.

איילת שקד: יכול להיות שהוגשו בקשות למשרדים אחרים, כמו למשל למשרד הבריאות, כמוסדות להכשרה מקצועית, בתנאי שיש לשר הבריאות סמכות בחיקוק להסדיר את הפעולה שלהם, אבל לגביהם אנחנו לא מודעים.

איילת שקד: אני פשוט רציתי להביא בפני הוועדה את המצב הקיים היום, איזה סוגי מוסדות ואיזה קטגוריות, ושרת החינוך מכירה בהם כל שנה לפי ההגדרה של מוסד על- תיכוני אחר.

איילת שקד: ולכן אנחנו תומכים בהשארת ההגדרה הזאת, רק הפרדה לצורך התיקון של תכנית "ממדים ללימודים" ממוסד להשכלה גבוהה, אבל סמכות שרת החינוך תישאר, עדיין.

איילת שקד: היא תוכל להכיר אם תוגש בקשה להכיר במוסד על-תיכוני אחר שיענה על הדרישות שנדרשות כדי להכיר, בחוק – היא עדיין מוסמכת להכיר בו.

ערן יוסף: אני רוצה להבהיר פעם נוספת.

ערן יוסף: לדעתי הדברים יותר פשוטים ממה שמוצגים כאן.

ערן יוסף: יש שתי קטגוריות.

ערן יוסף: יש קטגוריה של הכשרה מקצועית, ויש קטגוריה של השכלה גבוהה.

ערן יוסף: הקטגוריה של ההשכלה הגבוהה – עד היום היה את אותו סעיף סל שאייל רק דיבר עליו.

ערן יוסף: אנחנו משנים אותו.

ערן יוסף: אנחנו משנים אותו על מנת שיותר גופים שמתאימים להכשרה מקצועית – כמו הדוגמאות שניתנו כאן של הכשרת מדריכי מטיילים וכן האלה – יוכלו להיות בהכשרה מקצועית, כי הם מתאימים להכשרה מקצועית, והסיפה של "הוכרו על פי חיקוק" לא מתאימה.

ערן יוסף: לכן הגופים האלה יהיו הכשרה מקצועית וניתן יהיה לממש לגביהם פיקדון אבל אף אחד לא התכוון שקורס כזה של מדריכי טיולים שהוא קצר ולא רלוונטי לעניין, יהיה רלוונטי ל "ממדים ללימודים".

ערן יוסף: בהגדרה של השכלה גבוהה יוותרו הגופים הרלוונטיים להשכלה גבוהה, כפי שמוכרים על ידי המל"ג על פי כל החלופות שהוצגו פה, והוספנו גם את הקטגוריה של מוסדות לאומנות, על פי ההשוואה או ההגבלה לחוק זכויות הסטודנט.

ערן יוסף: אם חוק זכויות הסטודנט רואה במי שלומד במוסדות האלה כמקביל למי שלומד במוסדות אקדמיים, אז גם אנחנו לצורך לימודים נכיר בזה כך.

ערן יוסף: כל השאר יהיו בהכשרה מקצועית.

ערן יוסף: הכשרה מקצועית כמעטפת כרגע לא נמצאת ב "ממדים ללימודים", לא מתוקצבת ב "ממדים ללימודים".

ערן יוסף: אין לנו כוונה להוסיף גופים נוספים – לא בתי ספר לדיינים ולא קורסי צלילה, אלא רק את הנושא של אומנות.

ערן יוסף: אני חושב שההגדרות כרגע בחוק מאוד ברורות ומשרתות אותנו.

רם בן ברק: תודה רבה, זאת הייתה הבהרה חשובה.

דרור גרנית: הבעיה היא בזה שיש איזושהי סמכות מאוד לא גדורה של שרת החינוך או שר החינוך, ושרי החינוך לדורותיהם באמת עשו בה שימוש בהרחבה, ומסתבר שהכירו במאות מוסדות לטובת השימוש בפיקדון.

דרור גרנית: מאות המוסדות האלה הם מקור הבעיה.

דרור גרנית: נעשתה פה הרחבה שקשה להגיד שבית ספר לרכיבה על סוסים הוא - - -

קריאות: - - -

דרור גרנית: בית ספר לצלילה.

דרור גרנית: אז רק רציתי להגיד שסוג הפעילויות שנכלל בדרך כלל – אינן נתפסות כמוסד להשכלה גבוהה או פעילות אקדמית.

דרור גרנית: עכשיו בעצם מה שקורה שבגלל שסעיף הסמכות הזה לא גודר ונעשה בו שימוש מאוד רחב אז אנחנו מגיעים למקום שבו רצינו להשתמש – להחיל את "ממדים ללימודים" רק על השכלה גבוהה, ובעצם גילינו שיש שם סל שלם של פעילויות שהן בעצם לא השכלה גבוהה.

דרור גרנית: אז ההצעה שהובאה פה אומרת – בואו ניקח את כל הסל הזה ונעביר אותו להכשרה מקצועית.

דרור גרנית: הזזנו אותו מקום ואז הוא לא ייפול בתוך "ממדים ללימודים".

דרור גרנית: איפה הקושי בדבר הזה?

דרור גרנית: הקושי הוא מהחשש שיבואו ויגידו לנו – מה ההבדל?

דרור גרנית: כי כמו שאומר חבר הכנסת שיין – מכללת רידמן הם הכשרה מקצועית, כי הם לא זכו לאקרדיטציה, אבל לומדים בהם במסגרת שעות מורכבת וממושכת, אז מצדיקים את האבחנה הזאת.

דרור גרנית: אני חושב שלפחות חלק מפתרון הבעיה – ההזזה של מיקומה של סמכות שרת החינוך להכיר מסעיף ההשכלה הגבוהה לסעיף ההכשרה המקצועית פותרת את הבעיה באופן חלקי.

דרור גרנית: אני חושב שיהיה טוב יותר לגדור את סמכותה של שרת החינוך, ולא להגיד – הכרה בכל מוסד על-תיכוני כלשהו, שזה דבר מאוד מאוד רחב, אלא שכפי שאייל רק התייחס ואמר פה: יש בעצם כמה קבוצות – 1.

דרור גרנית: מוסדות התרבות והאומנות, שאת זה אנחנו עכשיו נכיר מכוח סעיף אחר 2.

דרור גרנית: מוסדות הספורט, חינוך לספורט ומקצועות הספורט – שזה בדרך כלל נשלט על-ידי חיקוקים אחרים, ולכן בהכשרה המקצועית יכיר בהם שר הספורט כסמכותו מכוח החיקוקים האחרים שיש לו – יש את חוק הצלילה הספורטיבית וכל מיני חיקוקים אחרים.

דרור גרנית: ובמקצועות הבריאות יכיר שר הבריאות איפה שיש לו סמכות להכיר, זאת אומרת – בחיקוקים שבסמכותו, וגם אלה מקצועות מוסדרים.

דרור גרנית: אז הכשרת מורים – נציין את זה במפורש, ומדריכי טיולים – נציין את זה במפורש.

דרור גרנית: בעצם, נגדור את סמכותה של שרת החינוך להגדיר את הקבוצות הספציפיות של מוסדות שקשורים לעולמות החינוך.

דרור גרנית: מה הטענה של משרד החינוך אומרת?

דרור גרנית: שלמנחי טיולים אין לשרה סמכות לעשות הסדרת עיסוק של מדריכי טיולים.

דרור גרנית: זה קורה מכוח זה שהם מנחי טיולים במוסדות לחינוך ממלכתי, וכדומה.

דרור גרנית: אז בסדר, זה קשור איך שהוא למערכת החינוך , נשים בצד רגע את השאלה האם לא נכון היה לעשות הסדרה מסודרת של זה, אבל זה לא תחום הדיון שלנו כרגע.

דרור גרנית: בואו נגדור את הקבוצות המסוימות האלה, ואז הסמכות לא תהיה כל כך רחבה וממילא הסיכון, החשיפה התקציבית - - -

עידו בן יצחק: הסמכות הזאת נמצאת בחוק כבר משנות - - - אם אתם חושבים שיש אתה בעיה – זאת סמכות שהיא כרגע, נוכח התיקון שלנו רלוונטית רק לעניין הפיקדון.

עידו בן יצחק: אם אתם חושבים ששרת החינוך מכירה ביותר מדי מוסדות לטובת פיקדון, תתקנו את החוק.

איילת שקד: אני מבקש להסביר.

איילת שקד: לא ייתכן שייאמרו פה דברים לא מדויקים ולא מבוססים.

איילת שקד: אני מבקש לומר ששרת החינוך הכירה רק במוסדות העל-תיכוניים האחרים שהיא מוסמכת להכיר בהם לפי קריטריונים ברורים ולפי שיקולים מקצועיים.

איילת שקד: לא הוכרו מאות מוסדות.

איילת שקד: מדובר רק על המוסדות שהומלצו על ידי משרד התרבות והספורט פלוס שישה בתי ספר למדריכי טיולים למערכת החינוך, פלוס ישיבות על-תיכוניות ומדרשות על-תיכוניות לבנות שהוכרו אוטומטית לפי סעיף 13 לחוק.

איילת שקד: מלבד זאת לא נעשה שימוש על-ידי אף אחד משרי החינוך להכיר לצורך השימוש בפיקדון באף מוסד אחר.

איילת שקד: כרגע כל מה שאנחנו מבקשים זה להשאיר את הסמכות של שרת החינוך להכיר לעניין חוק זה במוסדות על-תיכוניים אחרים אשר עונים על ההגדרות של החוק כפי שהכנסת קבעה בחוק המקורי.

רם בן ברק: אוקיי.

רם בן ברק: שמענו את כולם.

רם בן ברק: אנחנו לא משנים כרגע, אנחנו נשארים בהגדרה הזאת וממשיכים הלאה.

יואב קיש: שתי שאלות – אחת, שאלת הבהרה:

יואב קיש: אני חושב שהיה איזה סעיף של דרישה להתנדבות, 15 ימים - - -

רם בן ברק: ירד.

יואב קיש: רציתי לוודא.

יואב קיש: דבר שני, האם יש תשובה לגבי הפנייה שלנו בנושא התקצוב המלא ב-100% - - -

רם בן ברק: כרגע אנחנו נשארים בחוק כמו שהוגדר – 75% - - -

יואב קיש: אז אני רק אומר לך שהאופוזיציה תתנגד לחוק.

רם בן ברק: אני לא מאמין שהאופוזיציה - - -

יואב קיש: האופוזיציה לא תיתן יד לטייח אירוע כל כך חשוב, כי אתה יודע – בסוף השאלה היא איפה הרף.

יואב קיש: אני רק אומר דבר אחד – ואם היית אומר לי 20%?

יואב קיש: 20% זה גם מצוין, מה היית אומר אז?

יואב קיש: אז אני אומר לך שצריך לעשות את המהלך הזה על 100%.

יואב קיש: אני לא אתן לחוקק – אני, שדחפתי לזה מהכנסת העשרים, לפני שהיית בכנסת, לא אתן יד לעשות חצי עבודה.

רון כץ: אני רק רוצה לומר פה לחבר הכנסת קיש – אני מייצג את הלוחמים המשוחררים ובעצם אני רואה את הכותרות, המצב הוא 60-60 ולהתנגד לחוק הזה, שוב פעם להשאיר את הלוחמים המשוחררים בחוץ - - -

רם בן ברק: תבואו אתם חשבון ב - - -

יואב קיש: שיוסיפו 50 מיליון שקל ויעשו את העבודה כמו שצריך.

רם בן ברק: אתה יכול להיות שקט, הם לא יתנגדו לחוק הזה בכנסת.

יואב קיש: גם על חוק האזרחות השגוי שאמרתם לנו לתמוך – התנגדנו, תיקנו והבאנו.

יואב קיש: נעשה את אותו הדבר.

יואב קיש: תתקנו?

יואב קיש: זה יעבור, לא תתקנו – זה לא יעבור.

יואב קיש: לא נכנענו להם בחוק האזרחות ולא ניכנע להם להעביר חוק מרוקן מתוכן ב-66%.

יואב קיש: זה לא יהיה.

יואב קיש: אני אומר לך כי אני אתך, לא כי אני נגדך.

יואב קיש: ואל תהיה זחוח.

יואב קיש: אני אומר לך בצורה הכי ברורה: אם אתם עובדים עליהם, אנחנו לא ניתן לכם לעבוד על הלוחמים.

רם בן ברק: אתם תעשו מה שאתם רוצים, ואנחנו נעשה מה שצריך.

שמחה רוטמן: דבר ראשון, אני באמת חושב שהרעיון של התוכנית "ממדים ללימודים" הוא להסיר חסמים מאנשים להשתלבות בהשכלה הגבוהה, אנשים שאנחנו כמדינה רוצים לתת להם את זה.

שמחה רוטמן: בשנייה שאתה דורש מהם סוג של matching כזה, דווקא אוכלוסיות – ואני מפנה לסעיפים, יש סעיפים שבהם מדובר, שזה באמת האנשים שהם החיילים הבודדים או אנשים שיש להם בעיה להשיג לזה מימון מהמשפחה כבודדים, או שהם בעצמם קיבלו תשלומי משפחה, כי אין להם מאיפה לשלם את זה.

קריאה: יש להם פיקדון, אדוני.

קריאה: יש להם פיקדון.

שמחה רוטמן: יש להם גם צרכים בהתאם לפיקדון.

שמחה רוטמן: הם מקבלים תשלומי משפחה – אני אומר שוב: לא לכל האנשים האלה יש את הפיקדון למטרה הזאת, וחלק מהאנשים משתמשים בפיקדון כדי להתחתן או כדי להקים עסק, למטרות האחרות שלשמם יש פיקדון, ואתה רוצה לאפשר להם להשתלב בהשכלה הגבוהה.

שמחה רוטמן: מדובר בפחות שכבת בטון במעון ראש הממשלה החליפי ברעננה – אפשר יהיה לממן את האירוע הזה.

רם בן ברק: מבקשים ממך לדבר ברצינות ואתה מדבר לא לעניין.

יואב קיש: הוא בזכות דיבור, מה העניין?

יואב קיש: זה אותם 50 מיליון שחסרים.

שמחה רוטמן: כבר היו דברים יותר מיותרים שממשלת ישראל השקיעה בהם, אני חושב שזה אחד מהדברים שהם לא מיותרים, אני חושב שאלה דברים חשובים.

שמחה רוטמן: זה לגבי המימון, ואני אוחז בשולי גלימתו של חבר הכנסת יואב קיש שאמר את הדברים קודם.

שמחה רוטמן: נושא נוסף, ואני חושב שיש פה אוכלוסיות שהן לא מאוד גדולות ולגן התוספת התקציבית שנדרשת לכך היא לא מאוד גדולה.

שמחה רוטמן: אני מציע שזה ייכנס, ואם זה לא ייכנס אני מבקש שזה יירשם אחר כך כהסתייגות – שזה, כאשר מדובר על החיילים הבודדים או כאלה שהם בקריטריונים לתשלומי משפחה, או עולים, לאותה קבוצה גם למי שנמצא בשירות הלאומי באותם קריטריונים.

שמחה רוטמן: יש קבוצה – לא מאוד גדולה, אבל מבחינת הסיטואציה שלהם היא מאוד מאוד דומה, כאלה שבאו מחו"ל לעשות שירות לאומי ובמהלכו עשו את העלייה, בנות שירות לאומי בודדות – קבוצה לא מאוד גדולה, אבל מבחינת הצורך שלהם באירוע הזה ומבחינת הקריטריונים שלהם אני לא רואה סיבה שלא להחיל את זה עליהם, ולכן אני - - -

רם בן ברק: אני רק רוצה לציין – אתה אומר דברים של טעם, כמובן.

רם בן ברק: החוק הזה בא לעודד שירות קרבי, להכיר, להוקיר שירות קרבי - - -

שמחה רוטמן: לא, רק סעיף א הוא הקרבי.

רם בן ברק: גם כשחבר הכנסת יואב קיש בזמנו דיבר, הוא דיבר על להוקיר את השירות הקרבי בצה"ל.

רם בן ברק: אפשר לעשות - - - אסור לבלבל, אבל.

רם בן ברק: אז אני מבקש - - -

שמחה רוטמן: אני מחדד את מה שאמרתי – אתה צודק לחלוטין.

שמחה רוטמן: סעיף 7א1 הוא החלופה של הקרבי.

שמחה רוטמן: זה אומר שכאשר אתה שירת שירות קרבי לא עושים לך מבחנים נוספים, גם אם אתה בא ממשפחה פלונית או משפחה אלמונית.

שמחה רוטמן: מה שמזכה אותך, האירוע המזכה הוא השירות הקרבי, בו אני לא מבקש לגעת – אני חושב שהוא נכון, הוא מדויק וצודק.

שמחה רוטמן: אחרי חלופה 1 יש חלופות אחרות של אנשים שלא שירתו שירות קרבי שהחוק חל עליהם.

שמחה רוטמן: אחד מהם – סעיף חלופה, להבנתי – ותקנו אותי אם אני טועה, כי אני הבנתי שזו חלופה מקבילה, שחל מי שלא עשה קרבי, אלא אם לא הבנתי נכון את הסעיפים.

שמחה רוטמן: אז אם החוק עוסק רק בקרביים אני חולק – יכול להיות שלא הבנתי נכון.

שמחה רוטמן: אז לא הצלחתי להבין האם סעיף 2 הוא חלופה, או שהוא רק מי שעשה קרבי וחל - - -

עידו בן יצחק: זה חלופי.

שמחה רוטמן: אז הבנתי נכון.

שמחה רוטמן: זאת אומרת שיש סיטואציה אחת שזה חייל קרבי, וסיטואציה שנייה שזה אדם בן העדה הדרוזית, הערבית והצ'רקסית – גם אם הוא לא קרבי, נכון?

יואב קיש: אבל הוא שירת בצה"ל ואושרה בקשתו לתשלומי משפחה.

שמחה רוטמן: אז הבנתי נכון, אז אני אומר – כרגע החלופה היא או שירות קרבי, או שירות לא קרבי עם כמה אופציות.

שמחה רוטמן: זה החלופות שיש כרגע בחוק.

שמחה רוטמן: אני מבין שבהתחלה הייתה תכנית אחרת, וזה שונה.

רם בן ברק: כתוב כאן ככה: "אושרה בקשתו לתשלומי משפחה להוריו כמשמעותם בפקודות הצבא".

רם בן ברק: "הוא חייל משוחרר בודד".

שמחה רוטמן: זה עוד חלופה.

שמחה רוטמן: חלופה נוספת.

רם בן ברק: הוא לא חייב להיות קרבי.

עידו בן יצחק: עוד לא הגענו לסעיף הזה, אבל אני אסביר: יש פה חמש קבוצות שזכאיות ל "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: אחת, הגדולה ביותר, היא החיילים הקרביים.

עידו בן יצחק: קבוצה שנייה זה מי שמקבל תשלומי משפחה.

שמחה רוטמן: גם אם הוא לא קרבי.

עידו בן יצחק: גם אם הוא לא קרבי.

עידו בן יצחק: קבוצה שלישית – בני מיעוטים, גם אם לא קרביים.

עידו בן יצחק: קבוצה רביעית – עולים חדשים, גם אם הם לא קרביים, וחיילים בודדים, גם אם הם לא קרביים.

שמחה רוטמן: אז אני אומר – אם הרציונל היה נשאר שרק חיילים קרביים – אני מבין את זה, ואני חושב שמה שאמר יושב-ראש הוועדה בהקשר הזה הוא צודק לחלוטין, אם זה הרציונל.

שמחה רוטמן: אם הרציונל הוא מעבר לקרביים, יש לנו קבוצות שיש לנו מטרה או לתגמל אותם או לעזור להם להשתלב גם אם הם לא קרביים – שזה ארבע הקבוצות הנוספות, אני אומר: אותן ארבע קבוצות, גם לסיטואציה של שירות לאומי.

שמחה רוטמן: כשמישהי עושה עלייה מארצות הברית והיא משתלבת ועושה שירות לאומי והיא חיילת עולה, שתקבל גם היא את ה "ממדים ללימודים".

שמחה רוטמן: אלה קבוצות מאוד קטנות וחבל להחריג אותן.

נירה שפק: לי חשוב שתסביר את הקריטריונים.

נירה שפק: אני חושבת שזאת הבעיה.

נירה שפק: לי חשוב שתסביר את הקריטריונים כי אנחנו גם מקבלים אס אם אסים מאנשים ששומעים אותנו, ונראה לי שיש כאן התבלבלות טוטאלית בקטע של מה נועד למה, מה הפיקדון, מה זה.

נירה שפק: שווה לדבר על זה.

עידו בן יצחק: אני רוצה להעיר לחבר הכנסת רוטמן.

עידו בן יצחק: בעצם, אחת המטרות האלה שבגללן נכנסו האוכלוסיות האלה היא גם להקל על מי שהגיוס הוא לא דבר פשוט עבורו.

עידו בן יצחק: דבר שני – אתה בעצם מציע לאפשר מתן מלגה למי שביצע שנה של שירות לאומי, בשעה שמי ששירת שנתיים ושמונה חודשים מלאים – לא יהיה זכאי לה.

שמחה רוטמן: אז אפשר באמת לדבר על שנתיים של שירות לאומי, וזה יותר קרוב לשירות של הנשים בצה"ל, ההפרש לא באמת גדול.

שמחה רוטמן: אפשר לדבר על שנתיים של שירות לאומי.

שמחה רוטמן: אני מבין, אפשר לדבר על שנתיים של שירות לאומי אזרחי, שוב – אלה אוכלוסיות שאנחנו מעוניינים לשלב אותן, אנחנו מעוניינים שהשירות הלאומי או השירות הלאומי האזרחי ישמש עבורם קרש קפיצה להשתלבות בחברה הישראלית, יש לנו אינטרס מדינתי כזה.

שמחה רוטמן: וגם בעניין של הסעיף של העולה החדש שאני חושב שדיברו אתנו על האוכלוסיות האלה גם בסיטואציות אחרות - העולים החדשים שחלקן גם עולות חדשות שבאות ועושות שנתיים של שירות לאומי – אין שום סיבה בעולם שהן לא יהיו.

שמחה רוטמן: אלה קבוצות שהן מבחינה מספרית, אני לא יודע לגבי המספרים של השירות הלאומי האזרחי – אבל מבחינת השירות הלאומי מי שהיא עולה ושירות לאומי, אני יודע שאלה מספרים מאוד קטנים.

שמחה רוטמן: אבל מבחינת הרציונל של עידוד העלייה ועידוד ההשתלבות בחברה – אני חושב שהיא נופלת לאותה רובריקה.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: אני חושבת ששווה להגיד כאן שיש לנו אינטרס בכל הרמות לגייס כמה שיותר ולשירות משמעותי.

נירה שפק: לא כל דבר כזה – הפתרון הוא זה.

נירה שפק: זה מערכת שלמה של דברים שמרכיבים, נהלים ומגמות של תמריצים ולכן לא לכל דבר זה הפתרון.

נירה שפק: יש כאן מערכת שלמה, ותכף נתייחס לזה.

ערן יוסף: אני חייב להתייחס לעניין הזה ולהזכיר מאיפה התחלנו.

ערן יוסף: אנחנו מדברים פה על עיגון בחקיקה של מודל שעובד כבר כמה שנים, הומצא על ידי מערכת הביטחון, הושגו לו משאבים, מקורות של FIDF והאגודה למען החייל עבור חיילים וחיילים בלבד.

יואב קיש: דרך אגב, להם היה לחיילים בודדים?

יואב קיש: אני שואל אם שם הקריטריונים האלה היו.

יוסף טייב: כן, כן.

יוסף טייב: אין חייל בודד שלומד בחינם, יואב.

ערן יוסף: הקריטריונים שכתובים כאן הם העתקה של המצב הקיים.

ערן יוסף: עשינו תיקונים טכניים קלים על מנת שזה יתאים למודל של חקיקה, אבל שמרנו על המודל כפי שהיה עד עכשיו.

ערן יוסף: לוחמים ו- - -מיוחדות, כפי שכתובים.

ערן יוסף: אנחנו לא מתנגדים להרחבות כאלה ואחרות אבל צריך להבין שכל דבר כזה יש לו גרירות של אוכלוסיות נוספות שיבקשו בנוסף, יש לזה השלכות תקציביות.

ערן יוסף: אנחנו מבקשים כרגע לאשר את הדבר הזה כלשונו, על מנת לעגן את ההסדר הזה, את מה שהובטח לחיילים שכבר לומדים היום בשנת הלימודים הנוכחית ומחכים שהחוק הזה יאושר היום כדי שהם יקבלו את הכסף.

ערן יוסף: כל ההרחבות האחרות – אם יועמד תקציב מתאים לאוכלוסיות נוספות יהיה אפשר לשקול את זה, אבל כרגע זה לא יכול להיות מונח על השולחן כי זה תוקע את מי שכבר אמור לקבל את הכסף מחר בבוקר מכוח החוק הזה.

שמחה רוטמן: אל"ף, להבנתי היום החיילים הבודדים מקבלים 100%, לא 70%, ואנחנו מעגנים להם 70%.

ערן יוסף: לא, אנחנו משמרים את המצב הקיים, בדיוק כמו שמופיע כרגע.

שמחה רוטמן: זה מה שמקבלים היום.

שמחה רוטמן: אבל אני אומר רק ברמה העקרונית – אני שומע את הטיעון הזה.

שמחה רוטמן: אני חושב שכוונת כולם רצויה בדבר הזה.

שמחה רוטמן: אני רק אומר: הסדר מגיע לכנסת בין היתר כדי שחברי הכנסת יפעילו עליו את החשיבה ויחשבו האם צריך להוסיף או להרחיב.

שמחה רוטמן: להגיד שבגלל זה מה שפועל – כזה ראה וקדש, תעשו copy-paste?

שמחה רוטמן: זאת אמירה ברמה העקרונית - - -

יוסף טייב: אני רק אומר לחבר הכנסת רוטמן וגם לחבר הכנסת קיש – בנושא חיילים בודדים, כיוון שקיימות המון המון קרנות, ואני עומד בראש קרן אחת כזאת – קרן שון כרמלי שהקמתי, וגם כשהייתי נשיא מכללה – כמעט אין היום חייל, יכול להיות שיש אבל אני לא מכיר, אנשים שהם חיילים בודדים שמגיעים לתוך מערכות ועשו שירות משמעותי שלא זוכים למלגה מלאה של לימודים וגם מלגות מחיה.

יוסף טייב: לכן אני אומר: יש היום מערכות עצומות - - -

שמחה רוטמן: נכון, אבל הרעיון הוא לקבע את זה בחקיקה, כדי לא לשלוח אותם לכל מיני - - -

יוסף טייב: הם לא עקב האכילס של הדבר הזה.

שמחה רוטמן: אני מסכים.

שמחה רוטמן: אני אומר: הרעיון לעגן את זה בחקיקה כדי לא לשלוח אותם לחפש - - -

רם בן ברק: הערה חשובה, אנחנו ממשיכים בהקראת החוק.

עידו בן יצחק: אני עובר לסעיף 2 בעמוד 2.

עידו בן יצחק: הסעיף שאנחנו מתקנים פה הוא בעצם סעיף שקובע את תפקידי הקרן לקליטת חיילים משוחררים, והתוספת הזאת נועדה לתת לה את הסמכות לגבי הקרן של "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: סעיף 7א שאותו אנחנו מתקנים כאן עוסק בקרן הקיימת שנותנת מלגות לימודים לחיילים משוחררים שמתגוררים באזורי סיוע או שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה באזורי סיוע.

עידו בן יצחק: התוספת של המילה "באזורי סיוע" לאורך הסעיף הזה נועדה לחדד את ההבדלים בין הסעיף הזה ובין הסעיפים שאנחנו הולכים להוסיף עכשיו של "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: וזה מביא אותנו לסעיף 4, שהוא הסעיף המרכזי בחוק שקובע את ההסדר, בעצם.

עידו בן יצחק: אני אעצור רגע פה.

עידו בן יצחק: זה הסעיף שמגדיר בעצם מי זכאי מקרב הלוחמים.

עידו בן יצחק: תנאי הבסיס הוא ש-75% מתקופת השירות הוא ישרת כלוחם.

עידו בן יצחק: אם מסיבה כזו או אחרת הוא עבר אחר כך לשירות בתפקיד אחר, כל עוד 75% הוא שירת כלוחם הוא עדיין יהיה זכאי.

עידו בן יצחק: יש פה גם סמכות לראש אכ"א להכיר במי שרק 70% מהשירות שלו היה כלוחם.

עידו בן יצחק: תיקון אחד שעשינו פה בפסקה (1) בעצם נוגע לחיילי נח"ל ותלמידי ישיבות הסדר.

עידו בן יצחק: בעצם מה שהחוק הזה אומר – שלאחר שתקופת השירות בפועל של חיילי הנח"ל שיש להם פרק משימה או של תלמידי ישיבות הסדר שיש להם תקופה של של"ת שבה הם נמצאים בישיבת הסדר לא מגיע לכדי 32 חודשים, החלק של ה-75% יחושב מתוך מה שהם עושים בפועל.

עידו בן יצחק: זאת אומרת, לצורך העניין – אם אותו חייל היה בפרק משימה ושירת שנתיים אז מתוך זה 75% יוכר לו לצורך הכרה כלוחם.

עידו בן יצחק: אני ביקשתי לשנות את הנוסח כי הנוסח המקורי לא היה חד משמעי ואפשר היה לפרש ממנו את התוצאה ההפוכה.

עידו בן יצחק: אני חושב שעכשיו זה מבהיר את הנושא.

עידו בן יצחק: זה לגבי לוחמים.

רם בן ברק: זה נותן פתרון לחיילי הנח"ל, כן?

עידו בן יצחק: נכון.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני רק אומר פה שלפי מה שהבנתי מהצבא - - -

רם בן ברק: אני רוצה להבין את הסעיף הזה.

עידו בן יצחק: זה הכול חלופות.

רם בן ברק: זאת אומרת, מי שאושרה בקשתו לתשלומי משפחה, וגם לא שירת 75% - -

עידו בן יצחק: שירת כאפסנאי, לצורך העניין.

רם בן ברק: - - עדיין זכאי - - -

שמחה רוטמן: ובלבד שהוא שירת מעל 85% מהשירות המוטל עליו לפי חוק שירות ביטחון.

נירה שפק: זאת בדיוק השאלה – האם זה או-או, או גם וגם?

קריאות: - - -

רם בן ברק: אם הוא אושר לתשלומי משפחה ושירת בשירות עורפי – עדיין הוא זכאי, למרות שלא שירת כלוחם, בגלל שהוא הוגדר כתשלומי משפחה.

ערן יוסף: התנאי שחל על כולם: 85% מהשירות שחייב בו.

ערן יוסף: הנושא של ה-75% לוחם זה רק לחלק של הלוחמים.

נירה שפק: ומאבטחי מתקנים שעושים חצי מהתקופה, איך זה נחשב להם?

ערן יוסף: התקופה שהוא חייב בה היא קטנה יותר.

נירה שפק: פשוט – המנה היא אחרת, זה מה שאתה אומר.

יוסף טייב: הנושא הקרבי חל על 75% או על 70% לפי ראש אכ"א, וה-85% חל על כל נושא השירות הצבאי הכללי.

יוסף טייב: אלה שתי קטגוריות שונות.

נירה שפק: אני רוצה להבין – חייל שעשה 60% לחימה, גם בסיירת, אני בכוונה מקצינה – עשה מסלול אגוז, אחרי 60% מהשירות ונשר מהשירות, לא יקבל, וחייל עורף כן יקבל.

קריאה: אם הוא חייל בודד.

נירה שפק: לא רק בודד – אם הוכר לתשמ"ש.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אסביר מה זה אומר.

עידו בן יצחק: זה באמת נוגע בסיטואציה של חייל שנפצע בעת מילוי תפקידו ואז – או שהוא משוחרר לגמרי מהצבא, או שעובר לתפקיד עורפי.

עידו בן יצחק: במקרה הזה ראש אכ"א יוכל לאשר לתת לו את המלגה גם אם הוא לא השלים את ה- - -

יוסף טייב: אם הוא שוחרר כתוצאה מפציעה בצבא הוא למעשה פטור משכר לימוד באוניברסיטאות, זאת לא שאלה פה.

שמחה רוטמן: אבל לא לפי החוק הזה.

יוסף טייב: אבל החוק הזה לא רלוונטי לגביו.

ערן יוסף: לא, לא.

ערן יוסף: סליחה.

ערן יוסף: הוא יכול להיפצע בצבא ושלא תיוותר לו נכות, ואז מה שאתה אומר לא מדויק.

ערן יוסף: אם הוא נכה צה"ל, יש לו את הזכויות של נכה צה"ל לפי אחוזי נכות – שים את זה לרגע בצד.

ערן יוסף: אם חייל נפצע בזמן שירותו הצבאי, בפעולה מבצעית, והפסיק את השירות שלו כתוצאה מזה וברוך ה' לא נותר נכה.

ערן יוסף: במצב הזה גם בסעיפי החוק האחרים: פיקדון, מענק – ראש אכ"א יכול להכיר בו כמי שביצע את כל שירותו.

רם בן ברק: אם הוא פרש משירותו כלוחם עקב פציעה, גם אם הוא לא הוכר כנכה, אך לא יכול להמשיך את שירותו - -

נירה שפק: עשה תאונת דרכים בסוף שבוע.

רם בן ברק: - - כלוחם, עדיין יוכל ליהנות מזה כי הוא פרש - - -

נירה שפק: שאלה: עשה תאונת דרכים בסוף שבוע?

ערן יוסף: הוא לא פה.

נירה שפק: תודה רבה על ההבהרה.

ערן יוסף: הוא לא נכנס לסעיף פה.

ערן יוסף: שוב, אנחנו - - -סעיף קיים שמדבר גם על פיקדון ומענק.

ערן יוסף: מדובר על מי שנפצע בפעילות מבצעית.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אעיר לעניין הזה, יש פה מספר תיקונים.

עידו בן יצחק: התיקון הראשון הוא תיקון שהמל"ג ביקש להוסיף, להגדיר טוב יותר את ההגדרה של שכר לימוד.

עידו בן יצחק: התיקון השני – בהצעת החוק הוצע בתחילה שהמימון לארבע שנים יינתן רק למקצועות ההנדסה, הרפואה והאדריכלות.

עידו בן יצחק: מאחר שאני סברתי שיכולים להיות בעתיד מקצועות נוספים שאולי משך הלימוד בהם יהיה זמן ממושך יותר, ולכן הצעתי לאפשר לשר להוסיף באישור הוועדה מקצועות נוספים אם זה יהיה המצב לגביהם.

יוסף טייב: אז הנושא הזה שדובר בו מקודם, והיועץ המשפטי הקודם דיבר על זה, וגם שמענו את היועץ המשפטי של משרד החינוך – אתה מציע ששר הביטחון יהיה הפררוגטיבה לדברים האלה?

עידו בן יצחק: שר הביטחון או השר שממונה על - - -

יוסף טייב: לא, השאלה אם שר הביטחון אם הוא - - -

אייל הנס: זה רק למוסדות שמוכרים פה.

יוסף טייב: יש פה שני נושאים, לכן חייבים לעשות הבהרה.

יוסף טייב: יש נושאים של מה שנקרא מוסדות מתוקצבים ומוכרים, וזה מוסדות המל"ג.

עידו בן יצחק: נכון.

עידו בן יצחק: שר הביטחון לא מכיר במוסדות.

עידו בן יצחק: המוסדות הם מי שהמל"ג הכיר בהם.

יוסף טייב: אלה מוסדות המל"ג, מוסדות מוכרים ומתוקצבים.

שמחה רוטמן: אבל מוסדות לאומנות הוספנו פה.

יוסף טייב: אלה – בגלל כל הנושא של זכויות הסטודנט, שהם הוסיפו את זה כחלק מהדוקומנט.

יוסף טייב: יש מוסדות נוספים רבים שהם לא מתוקצבים – כל האוניברסיטאות הפרטיות, כמו שערי משפט, קרית אונו – הם לא מתוקצבים ברמה הזאת.

יוסף טייב: הם לא מוסדות מתוקצבים.

יוסף טייב: לומדים שם אלפים של אנשים, כן?

ערן יוסף: אני אבהיר, כי יש פה טעות.

ערן יוסף: יש את סוגיית המוסדות המוכרים – טיפלנו בה בהגדרה, שימו את זה כרגע בצד.

ערן יוסף: פה מדובר על הבסיס שממנו ייגזר ה- 2/3.

ערן יוסף: הגובה של ה- 2/3 ייגזר ממה שהמל"ג קבע ללימודים במוסד להשכלה גבוהה - - -

יוסף טייב: הגובה של 2/3 נגזר משירותו המשמעותי של החייל והחיילת – אני מדבר על הסכום, מה הסכום.

יוסף טייב: האם הוא מקבל 6,600, 7,000 או 20 אלף שקל.

ערן יוסף: הסכום הזה ייגזר מסכום אחד, יש רק אחד כזה – שהמל"ג קבע בשנה מסוימת כגובה שכר לימוד.

יוסף טייב: בסדר גמור.

יוסף טייב: שכר הלימוד באוניברסיטאות ובמכללות.

שמחה רוטמן: אבל אם שכר הלימוד שלו במכללה הוא 30 אלף – הוא לא יקבל את ה-2/3 מה-30 אלף.

קריאות: לא, לא.

שמחה רוטמן: הוא יקבל משכר לימוד אוניברסיטאי.

יוסף טייב: הוא לא קשור.

יוסף טייב: שכר הלימוד הישראלי במוסדות המתוקצבים הוא קבוע.

יוסף טייב: ה-30% שאתה מדבר עליו, שיכול להיות שהוא ילמד באוניברסיטת רייכמן הוא לא בכלל בייס-ליין לדיון, הוא לא קשור.

ערן יוסף: בדיוק.

ערן יוסף: כל המטרה של הרישא של הסעיף שדיברת עליה זה לקבוע את הבייס-ליין, זה הכול.

יוסף טייב: הבייס-ליין הוא הבייס-ליין המל"גי לתקצוב למוסדות מוכרים ומתוקצבים, זה מה שיש לנו.

ערן יוסף: לגבי סמכות שר הביטחון – היא לדבר מאוד ספציפי – מוסד שהוכר ולומדים בו יותר מאשר שלוש שנים.

ערן יוסף: מוסמך פה שר הביטחון לקבוע שכמו אדריכלות, הנדסה ורפואה, גם אם מחר יקבעו - -

קריאות: - - -

ערן יוסף: - - פילוסופיה, ופילוסופיה היא חמש שנים, יוכל שר הביטחון לקבוע שגם זה נכנס למסגרת שמשלמים ארבע שנים ולא שלוש.

ערן יוסף: זאת הסמכות שאנחנו משאירים פה.

ערן יוסף: כמובן שזה ייעשה בהתייעצות עם הגורמים המקצועיים המתאימים.

ערן יוסף: כרגע אין כזה דבר על הפרק.

יוסף טייב: יש פה שתי שאלות שצריך לעשות אתן סדר, וזה גם מה שביקשה קודם חברת הכנסת שפק.

יוסף טייב: אחד, זה הבייס-ליין של הזכאות.

יוסף טייב: הבייס-ליין של הזכאות נובע משירות משמעותי ומכל ההרחבה שעשינו לגבי שירות משמעותי, כולל 85% וכולל השירות הקרבי של 75% או פרשנות ראש אכ"א -70%.

יוסף טייב: זה מה שנתנו.

יוסף טייב: שתיים – הייתה לנו כותרת של המוסדות הזכאים, שזה דבר אחר – איזה לימודים אנחנו רוצים לתגמל.

יוסף טייב: אחד זה מה נותן לך זכאות, והשני – איזה לימודים אנחנו רוצים לתגמל.

יוסף טייב: לקחנו בייס-ליין של לימודים אקדמיים על פי הגדרות מל"ג, שכפי שכבר ציינתי פה – זה הורחב בצורה מאוד גדולה בעשורים האחרונים במדינת ישראל, כולל מכללות, בתי ספר להנדסאים וכן הלאה וכן הלאה.

יוסף טייב: ושלוש – אמרנו שיש מוסדות נוספים שהם אמנם לא נופלים תחת קטגורית מל"ג כמתוקצבים, אבל הוכח שיש בהם לימודים משמעותיים ברמות כאלה ואחרות שעדיין לא עברו את אישור מל"ג, לא משנה למה.

יוסף טייב: הם לא נכנסו לתוך הרובריקות האלה, ואנחנו נתנו להם כותרת גנרית של מוסדות לאומנות, כי זה היה איזה משהו כזה, כותרת, שצריכים להשוות אותה.

יוסף טייב: צריך לעשות סדר בדבר הזה.

יוסף טייב: יושבים פה אנשי משרד ה - - - כי במדינת ישראל יש המון מוסדות, המון דברים שלומדים וכולם מבורכים, כל מי שלומד אנחנו מברכים אותו ולא משנה מה הוא לומד.

יוסף טייב: עכשיו אנחנו אומרים – בתוך הקטגוריזציות האלה אנחנו חייבים לא לעבוד – לדעתי, ואני אומר את זה פה ליועצים המשפטיים, אני לא רוצה להשתמש במונחים אקדמיים, להקיש מהמקרים על התיאוריה או להקיש מהתיאוריה על המקרים.

יוסף טייב: אנחנו צריכים לקבוע איזה בייס-ליין מסוים בשבילנו.

יוסף טייב: לדעתי הבייס-ליין שנקבע כרגע הוא קצת מטעה.

יוסף טייב: הוא פותח לנו את זה בצורה שכמו שאמרה חברת הכנסת שפק – זה נותן לנו איזה חוסר בהירות כאן, בעסק הזה.

יוסף טייב: ואני חושב שבנושא הזכאות המוסדית, לא הזכאות השירותית, שם צריך קצת להדק את זה.

יוסף טייב: אתה טענת שצריך לתת פררוגטיבה לשר הביטחון שהוא יכריע אם הלימודים האלה משמעותיים – ארבע שנים, וכן הלאה.

אייל הנס: לא אמרתי.

רם בן ברק: לא, לא.

רם בן ברק: שר החינוך.

יוסף טייב: אמר לנו היועץ המשפטי של שרת החינוך שכך וכך היא תכריע.

יוסף טייב: אמר גם דרור גרנית ממשרד המשפטים שיש זכאות להכריע אולי גם לשר הבריאות, למשל בבתי ספר ללימודי רפואה - - -

אייל הנס: רק בהכשרה מקצועית.

יוסף טייב: בסדר, אבל עדיין, עדיין.

יוסף טייב: תקרא לזה איך שאתה רוצה.

דרור גרנית: הסעיף פה אומר את הדבר הבא: אמרנו שיש סטודנטים, הגדרנו מה הזכאות שלהם, הגדרנו את הקבוצות, אמרנו – הם זכאים ללימודים במוסדות שהגדרנו.

דרור גרנית: עכשיו אמרנו – למה הזכאות – ל-2/3.

דרור גרנית: כל זה הגדרנו.

דרור גרנית: אמרנו אבל – כל זה כפול שלוש שנים, למעט בשלושה מקצועות שזה הנדסה, רפואה ואדריכלות, שבהם המימון הוא לארבע שנים כי אלה מסלולים ארוכים יותר.

דרור גרנית: היועץ המשפטי של הוועדה אמר – מה אם יהיו עוד מסלולים שההכשרה בהם תהיה ארוכת שנים, מעבר לשלוש שנים, ונרצה לתת גם שם?

דרור גרנית: אז בואו ניתן לשר הביטחון – השר האחראי על החוק – להגיד שלא רק בשלושה מקצועות האלה נממן 2/3 משכר הלימוד כפול שלוש שנים, אלא 2/3 משכר הלימוד כפול ארבע שנים, אלא ניתן לו את הסמכות לעשות את זה בעוד מקרים שבהם זה יידרש כי יהיה מסלול הכשרה מאוד מאוד ארוך, שוב – אחרי שאמרנו את כל זה, לזכאים לקבוצות במוסדות הרלוונטיים וכו' – בואו ניתן לו את ה "שפיל" הקטן הזה.

דרור גרנית: במידה וכפי שיחליטו שלימודי פילוסופיה הם - - -

יוסף טייב: הכול ברור.

יוסף טייב: לכן אני אומר, במשפט האחרון שלי: הדגש שלנו חייב להיות על הנושא הראשון.

יוסף טייב: לא על המוסדות הזכאים אלא על השירות הראוי, והשירות הראוי – אני חושב ששם אפשר לחזק את ההגדרה שלו.

יוסף טייב: גם בנושא של ה-85% - לאיזה תקופה, גם בנושא 70%, כי ראינו גם מקודם לגבי פציעות ועוד דברים כאלה.

יוסף טייב: כי חייל קרבי שנפצע, שובר את הברך ומשתחרר ולא יכול לקבל אחר כך, לדעתי זה עוול גדול מאוד שנעשה לו.

רם בן ברק: אבל זה מוגדר בחוק, אין עם זה בעיה.

יוסף טייב: בסדר, אבל לכן אני אומר שהנושא של שירות משמעותי מבחינת תיחום התקופות, לא רק להגיד באחוזים – 85%, כי אם הוא מתגייס לתקופה קצרה - - -

רם בן ברק: בסדר, יכול להתגייס מישהו לצבא ועשה 60% ואחרי 60% הוא אומר שנמאס לו והוא הולך.

רם בן ברק: פה אנחנו רוצים לתת לכאלה ש-85% או 70% במקרים מסוימים – זה נראה לי סביר.

רם בן ברק: אתה רוצה עכשיו להתווכח על אחוזים?

יוסף טייב: לא, אני לא רוצה.

יוסף טייב: שם – אם יש מקום להדק, אני שם.

רם בן ברק: זה שירות קשה ואנחנו רוצים שאנשים יעשו את מלוא השירות.

יוסף טייב: אין לך ויכוח איתי, אני רק אומר ששם זה הנושא המרכזי שלנו ושלא נסטה לדברים האחרים.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: מה שהסעיף הזה אומר בעצם, שאם - - -

רם בן ברק: אם זה עלה פחות והוא מקבל - - -

עידו בן יצחק: הוא לא מקבל את ה-7,000 אלא רק את ה-5,000.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה:

רם בן ברק: יש לי שאלה.

רם בן ברק: נאמר שאני החלטתי ללמוד תיאטרון ולמדתי שנה, אחרי שנה נמאס לי.

רם בן ברק: מה קורה?

רם בן ברק: אני מחזיר את הכסף חזרה?

ערן יוסף: לא מחזיר את הכסף.

ערן יוסף: אם תחליט ללמוד במוסד אחר – יש לך עוד שנתיים.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה הסעיף שהעלה רון פרץ, זה נוגע רק לאופן הטכני של איך מגישים בקשה.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אסביר מה קראתי פה.

עידו בן יצחק: כפי שציינתי קודם יש בנוסף, כבר עכשיו קיימת בחוק קרן לעידוד השכלה גבוהה לחיילים משוחררים באזורי סיוע.

עידו בן יצחק: הסעיף הזה נועד להגיד מה קורה לגבי מי שזכאי למימון גם לפי הקרן ההיא וגם לפי "ממדים ללימודים".

עידו בן יצחק: מה שזה אומר, אם הוא זכאי למלגה בלימודים במוסד להשכלה גבוהה שנמצא באזור סיוע, הוא לא יהיה זכאי למימון גם לפי זה.

עידו בן יצחק: הוא צריך לבחור או-או.

ערן יוסף: זה בגלל שהזכאות שם היא לשכר לימוד מלא.

עידו בן יצחק: לעומת זאת, אם הוא מתגורר באזור סיוע וזכאי למלגה מתוקף זה שהוא מתגורר באזור סיוע אז הוא יוכל להשתמש בכספים משתי הקרנות, עד לתקרה של גובה שכר הלימוד.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה תיקון טכני.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה נגזר מהשינוי שעשינו, שהוספנו את המוסד לאמנות בנפרד.

קריאה: זה לצורך מימוש פיקדון.

עידו בן יצחק: כן.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: סעיף 19 קובע כעיקרון את ההוראות הנוגעות למתי מותר לממש את הזכאויות לפי כלל ההוראות שבחוק קליטת חיילים משוחררים, שככלל ההוראה הבסיסית היא שזה תוך חמש שנים.

עידו בן יצחק: יש היום – זו הוראה שאנחנו משכפלים אותה לגבי מי שהוא חייל מילואים פעיל וחייל בודד – הם יכולים במשך עשר שנים, ואת הזכאות של "ממדים ללימודים" זה שלוש שנים מהלימודים או – לגבי מי שיש לו עוד תוספת לשירות אז עד חמש שנים.

עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: גם זה תיקון שנגזר מהתיקון שעשינו.

עידו בן יצחק: סעיף 19ב קובע שבמוסדות האלה, אם הם נותנים זכאות לדיור במעונות, הם ייקחו בחשבון את היותו של הסטודנט חייל משוחרר.

עידו בן יצחק: יש לנו את ההסתייגות של חברי הכנסת קיש ורוטמן.

רם בן ברק: יש איזושהי התקדמות באוצר, חברים?

רם בן ברק: מה ההסתייגויות?

יואב קיש: אז יש לנו שני סוגים של הסתייגויות – יש הסתייגויות לסעיף 4, כשיש חמש הסתייגויות שעליהם חתומים כל חברי האופוזיציה, ויש לנו ללפני סעיף 4 – ארבע הסתייגויות ששם חתומים שמונה חברים.

יואב קיש: אני אשלח לך בדיוק את הפירוט.

יואב קיש: בכל מקרה אני אעבור על ההסתייגויות.

יואב קיש: אני אנמק את כולן יחד ואחר כך יהיה הפירוט.

יואב קיש: הדבר המרכזי שאני אומר מתחילת הדיונים פה, ואתה מכיר אותו, רם, אני מניח שאתה גם רוצה לשנות אותו אבל אתה מוגבל ביכולת התקציבית – זה בנושא של הדרישה שבמקום שני שלישים משכר הלימוד, 100% משכר הלימוד יכוסה בחקיקה הזאת.

יואב קיש: ממה שהבנתי מנציג האוצר המשמעות של העלאת התקצוב היא מ-100 מיליון שקלים לשנה ל-150 מיליון שקלים לשנה.

יואב קיש: אני חושב שאם אנחנו הולכים למהלך כזה שהוא סופר דרמטי, חשוב ערכי ונכון – המסר הזה צריך לצאת כמו שצריך, ולעשות את זה עכשיו ב-66% זו תהיה בכייה לדורות.

יואב קיש: למה אני מתכוון?

יואב קיש: אז נכון שהמחזור הראשון שרוצה עכשיו לקבל ולהשתמש בזה אולי אומר – עדיף 66% עכשיו בכיס מאשר 100% על העץ.

יואב קיש: אבל אני אומר לך ואומר לכל הלוחמים: זה לא ישתנה.

יואב קיש: ברגע שאתה מקבע את זה – זהו, זה יהיה ככה לפחות לעשור, אם לא קדימה.

רם בן ברק: אני רוצה לשאול את נציגת האוצר: התקצוב, 150 מיליון שקלים זה המספר הנכון?

נטע בר זיו: פשוט – 100 מיליון שקלים זה שני שליש, ואז עוד 100% זה 150 מיליון.

רם בן ברק: זה המספר.

נטע בר זיו: זה האומדן.

יואב קיש: 50 מיליון שקלים, זה המספר שעושה את ההבדל בין להעביר את החוק הזה כמו שצריך או לא, בין האם להשיג פה תמיכה מלאה של כל האופוזיציה או לא.

יואב קיש: ואני אומר בצורה הכי ברורה – בניגוד להערכות שלך, רם, אני אומר את זה עכשיו כדי שלא יהיו ספקות אחר כך: אנחנו נתמוך בחוק שעושה את העבודה כמו שצריך ונותן 100% תקצוב, ואנחנו נצביע נגד מהלך שפוגע שנים ארוכות במטרה של הדבר הזה, ולעניין הזה אני אומר – זה יהיה הבסיס המרכזי.

יוסף טייב: רק דה פקטו, שתדע – זה לא מהלך שפוגע.

יוסף טייב: לכאורה אתה אומר שזה פוגע, כי אם הם לא מתוקצבים ב-100% עשינו עוול.

יואב קיש: לא, הוא יכול לקחת מהפיקדון, אם זה מה שאתה רוצה להגיד.

יוסף טייב: תן לי רק להסביר לך, רק שתדע.

יוסף טייב: אני לא יודע אם אתה חי בעולם האקדמיה, אבל אני חי בו – ואני גם הייתי נשיא מכללה שכולם למדו בחינם, מכללת הגליל המערבי.

יוסף טייב: בגלל כל מיני יכולות אחרות שניתנות בתוך מערכת התקצוב – אתן לך דוגמה: קח למשל את תכנית פר"ח, שקיימים בה כ-110 מיליון שקל בשנה – לפעמים בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה, גם כשאתה נותן מערכות תמיכה שכולנו חפצים לתת – לחיילים, וכן הלאה והלאה – אם אתה נותן תגמול של 100% במקום אחד, אתה משבש במערכות אחרות של השתתפות בקהילה, כי כבר לא כדאי לו, כי הוא לא יכול לקבל פעמיים.

יוסף טייב: אנשים לא יודעים, יש פה המון פופוליזם בדבר הזה.

יואב קיש: ברור, היה פה את התנאי של השתתפות בקהילה או 15 ימי מילואים- - -

יוסף טייב: זה לא ברור, כי אם אדם לא יעשה שירות פר"ח, למשל, מפעל פר"ח שהוא מפעל מפואר של שנים – כי קיבלת כבר, אז אין שום תמריץ כי אי אפשר לקבל – אז אתה לא תעשה אותו.

יואב קיש: פר"ח זה נקודות ללא קשר ל - - -

יוסף טייב: לא, אין דבר כזה.

יואב קיש: פר"ח זה נקודות.

יוסף טייב: לא, הנקודות הן פינאטס.

יוסף טייב: שכר הלימוד הוא המרכזי.

יוסף טייב: אני מסביר לך - - -

יוסף טייב: אני מכיר – אולי תתקן אותי, פר"ח זה לא נקודות אקדמאיות?

יוסף טייב: לא, לא.

יוסף טייב: הוא תקצוב, הוא מלגה שהוא צריך לעשות בתוך המערכת הזאת – שירות, לסייע לנער או לנערה במצוקה, לא משנה איך הוא עושה את הדברים - - -

יואב קיש: וזה לא מקומות אחרים שמשווים את זה לשירות מילואים?

יוסף טייב: הנקודות זה peanuts.

יואב קיש: אתה קורא לזה peanuts, אבל זה נקודות או לא נקודות?

יוסף טייב: לא, עוד פעם - - -קודם כל זה תקצוב, שים לב.

יואב קיש: עזוב רגע את התקצוב.

יוסף טייב: עוד פעם אתה שואל, אני מנסה להסביר לך.

יוסף טייב: אתה לא יכול לקבל נקודות בלי תקצוב.

יואב קיש: אז אני מבקש את הזמן שלי – אני לא רוצה לנהל דיון עכשיו.

יואב קיש: אני אומר בצורה מאוד ברורה: אני בוודאי קטונתי ולא יכול להתחרות בידע המקצועי של יוסי שיין בנושא אקדמיה.

יואב קיש: גם שמחתי לשמוע שהוא מנהל קרן לחיילים בודדים.

יואב קיש: אני מקווה שאפשרו היום לחברי כנסת להמשיך לנהל את זה, למרות שאתה חבר כנסת ואני לא יודע אם אפשרו לך או לא אפשרו לך - - -

יוסף טייב: אנחנו מנהלים את הכול בסדר, יש מי שמנהל, יש תרומות, קרן שון כרמלי – אני שמח.

יואב קיש: אני אומר רק שתיזהר, אין ועדת אתיקה - - -

יוסף טייב: לא, אני לא מנהל אותה.

יואב קיש: אה, אז אתה לא מנהל יותר.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: חבל, אני חושב שזה מסוג הפעילויות שחברי כנסת יכולים היו להמשיך לעשות גם בזמן כהונתם פה, וחבל שזה לא קורה.

יואב קיש: אבל נחזור לענייננו.

יואב קיש: אני אומר בצורה מאוד ברורה - - -

רם בן ברק: את ההסתייגות ראשונה – שמענו.

יואב קיש: אז אני אומר, וגם אתה אמרת – זה בסך הכול טוב, אני מסכים אתך.

יואב קיש: אבל אני יכול לקחת ולהקצין את זה, ואיפה שהוא עובר הקו.

יואב קיש: למה כוונתי?

יואב קיש: אמרנו קודם – אם זה היה רק 20%, נותנים 20%, אז עכשיו אנחנו צריכים להתנגד או לא?

יואב קיש: אז אתה אומר – נותנים להם עוד 20%, למה אתה מתנגד?

יואב קיש: אז אני אומר שכשאתה מסתכל על מהלך ארוך טווח אתה רוצה שהוא ייעשה כמו שצריך, וגם כשאנחנו רואים את זה אנחנו נעמוד כנגד זה, ואני אומר לך: לדעתי זה הדבר המרכזי.

יואב קיש: יש לנו עוד כל מיני הסתייגויות.

יואב קיש: אז כפי שאמרתי – אולי במקום שני שלישים – 85%, אמרנו, נתנו איזה שהוא משהו שאם במקום עוד 50 מיליון יביאו רק 30 מיליון – בקיצור, יש גם קצת גמישות פה, אבל אנחנו בוודאי לא נסתפק ב-66%.

יואב קיש: ועוד הסתייגויות של הנושא של שירות הלוחמה המשמעותי, צריך לחשוב עוד על האם 75% זה באמת הרף הרלוונטי.

יואב קיש: יש כמה הסתייגויות שמשנות את האחוזים האלה לכאן ולכאן.

רם בן ברק: להעלות או להוריד?

יואב קיש: להעלות קצת.

יואב קיש: זו דילמה.

יואב קיש: זה מצד אחד אומר שהשירו יותר משמעותי - - -

רם בן ברק: יש לפה ויש לפה.

רם בן ברק: הייתי מוריד את ההסתייגות.

יואב קיש: אז אני לא רוצה להוריד כי אנחנו בסוף נרצה להגיד שאנשים - - -

רם בן ברק: אז אתה צריך להגיד מה.

יואב קיש: אז אנחנו מדברים על זה שבמקום 85% שירות – מדברים על זה שהשירות באזור ה- 75% - - -

רם בן ברק: אבל כבר בחוק כתוב שאפשר לעשות את זה פחות.

רם בן ברק: אני מציע להוריד את ההסתייגות הזאת.

יואב קיש: אני אחשוב על זה.

יואב קיש: כרגע אנחנו מציעים את זה.

יואב קיש: אני בגדול עובר על הדברים.

יואב קיש: יש לנו מספר הסתייגויות לפני תחילת החוק, שהם לפני הסעיף והן מדברות גם על המטרה וגם ההבנה שהקואליציה הזאת הולכת לסיים את דרכה ומנסה להראות שהיא השיגה איזה הישג – לא אכנס לזה כרגע, אבל יש גם הסתייגויות בסגנון הזה.

רם בן ברק: אני מתאר לעצמי.

רון כץ: הצגתי את עצמי קודם – הייתי מפקד גדוד 202 ואני מהחבר'ה שיזמו פה את כל המהלך.

רון כץ: באמת שרצינו שכול המלגה תהיה ללא תנאים.

רון כץ: עכשיו גם יש לי שאלה למשרד האוצר: הרי גם הוספנו את האומנויות מהדיון הקודם.

רון כץ: איפה נפלה ההוספה של עוד 50 מיליון שקלים?

רון כץ: כי ממה שאנחנו הבנו מתחילת הדרך – הכסף קיים במערכת, זה מה שאמרו לנו – שהכסף הוא לא בעיה, הבעיה היא דברים אחרים, דרישה של הצבא וכו'.

רון כץ: בפעם הקודמת קיבלנו הודעה שהכסף הוא לא בעיה.

נטע בר זיו: החלטת הממשלה שעל בסיסה מעוגן החוק הזה מדברת על 100 מיליון שקלים – זה הכסף שכרגע הוקצה לעניין הזה.

נטע בר זיו: אני לא מכירה סכום אחר.

רם בן ברק: אתה כמובן רוצה שזה יהיה 100%.

רון כץ: אני כמובן אשמח ל-100%.

רון כץ: כמו שחבר הכנסת קיש אמר – יש פה דרך לעשות - - -

רם בן ברק: רציתי לוודא שאתה תומך בהצעתו של חבר הכנסת קיש.

רם בן ברק: גם אני היתי רוצה, דרך אגב.

רם בן ברק: שאלה לי לבתי הספר לאומנויות – כמה אנשים שזכאים לפי החוק הזה לקבל את המלגה לומדים אצלכם בשנה?

רם בן ברק: זאת אומרת, לוחמים ששירתו לפחות 85% מהזמן - - -

דוד ביטן: ההערכה שלנו היא שזה כ 400-300 בשנה, בסך הכול, בכול בתי הספר לאומנויות.

דוד ביטן: עשינו איזושהי בדיקה.

רם בן ברק: 400-300 בשנה.

רם בן ברק: האם מישהו יכול לעשות לי חשבון מהיר כמה זה?

קריאה: 2 מיליון ו-800 אלף.

דוד ביטן: כ-3 מיליון, משהו כזה.

דוד ביטן: אני מעריך את זה כ-3 מיליון פלוס.

דוד ביטן: אני אזכיר שבישיבה הקודמת נאמר שבשנה שעברה השתמשו רק ב-80 מיליון מתוך ה-100 מיליון.

דוד ביטן: זאת אומרת שהסכום, גם אם הוא יהיה פלוס-מינוס לא יזיק.

נטע בר זיו: אני אחדד – הבעיה פה היא לא מוסד כזה או אחר או תחום כזה או אחר.

נטע בר זיו: הבעיה היא ההגדרה והיכולת לגדר את הדבר הזה לאוכלוסיות נוספות שלא נמצאות כרגע ואין לנו יכולת להעריך את האומדן התקציבי שלהן, שהוא חורג בהרבה מכמה מיליונים.

רם בן ברק: גמרנו לקרוא את החוק.

רם בן ברק: אני רוצה להגיע לחוק הזה בהסכמה, גם עם האוצר.

רם בן ברק: יש כאן שני דברים שעומדים על הפרק.

רם בן ברק: אחד זה התוספת שנראית כ-3 מיליון שקל בשנה מבחינת בתי הספר לאומנויות, לגבי התוספת הזאת, והדבר השני זה לראות האם אפשר להגיע להעלאה של ההשתתפות על מנת שהאופוזיציה תהיה אתנו באירוע הזה.

רם בן ברק: מדובר במקסימום על תוספת של 50 מיליון שקלים, זה אם אנחנו עושים את הכול בהכול והכול, כי אני מבין שה-3 מיליון נכנסים ממילא בתוך ה-100.

רם בן ברק: אנחנו נצא לרבע שעה הפסקה וננסה לתת להגיע לאיזה שהן הסכמות.

רם בן ברק: אני מבין שתוך כדי זה שאנחנו מדברים יש איזה דיבורים.

רם בן ברק: אם נצליח להגיע להסכמות על הכול, זאת אומרת – להגדיל את התקציב ל-150 מיליון, ולהכליל את בתי הספר לאומנויות כפי שמופיע כאן בחוק, מאוד נשמח.

רם בן ברק: אני מחדש את הדיון.

רם בן ברק: חבר הכנסת קיש הציג את ההסתייגויות שלו ונצביע עליהן.

רם בן ברק: חבר הכנסת רוטמן רוצה להציג הסתייגות?

רם בן ברק: הגעתם לסיכומים?

רם בן ברק: אפשר לשמוע אותם, בבקשה?

ערן יוסף: אנחנו נשארים עם נוסח החוק כמו שהוא, כפי שקרא היועץ המשפטי.

ערן יוסף: ללא שום שינוי.

עידו בן יצחק: זאת אומרת עם מוסדות לאומנות, אבל לא עם מימון של 100%.

רם בן ברק: בסדר גמור.

רם בן ברק: חבר הכנסת רוטמן, יש לך הסתייגות?

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: אמרתי את זה במהלך הדיון הקודם, ובינתיים גם אני שמח מאוד שחברתי, חברת הכנסת מיכל וולדיגר – שגם לה ידע רב, מההיסטוריה שלה, גם, ועם השירות הלאומי, שהחלופות – של המקבילה של חייל בודד, חייל עולה, חייל מקבל תשלומי משפחה – ככל שהן קיימות למי ששירת שירות לאומי שנתיים לפחות, ההסתייגות שלי – שהוא או היא יהיו זכאים בהקשר הזה לאותם תנאים של "ממדים ללימודים" במקבילה של החיילים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אם חייל בבסיס עורפי או חיילת בבסיס עורפי ששירתה זמן די דומה מקבלת את "ממדים ללימודים" בסיטואציה הזאת, שזה יחול גם על משרתות השירות הלאומי, והשירות הלאומי-אזרחי בחלופות האלה.

שמחה רוטמן: אני חייב בלומר שלפי הבירורים שעשינו מדובר במספרים מאוד מאוד לא גדולים.

שמחה רוטמן: אבל התחושה של עולה חדשה שמגיעה ארצה – אין לה פה משפחה, אין לה פה סביבה תומכת, ומסיבות של הכרה דתית היא פטורה משירות צבאי ועושה עלייה תוך כדי השירות הלאומי שלה ומשרתת שנתיים – היא לא תהיה זכאית לדבר הזה?

שמחה רוטמן: אני חושב שאין לזה מקום.

שמחה רוטמן: אם היה מדובר בעלות תקציבית מאוד גבוהה, אוכלוסייה רחבה מאוד – הייתי אומר שבסדר, צריך לעשות על זה חושבים.

שמחה רוטמן: אני אפילו לא חושב, ואשמח לקבל על זה התייחסות ממשרד האוצר – שזה עונה להגדרה של הסתייגות תקציבית, מבחינת מספרים שנדרש הצבעה על זה.

שמחה רוטמן: אני לא חושב שמדובר בהסתייגות תקציבית מבחינת ההיקף, כי מדובר באמת בקבוצה די קטנה.

מיכל מרים וולדיגר: אני חייבת לומר שההגדרה של בת בודדת בשירות הלאומי היא יותר מצומצמת, זה לא כמו אצל חיילים.

מיכל מרים וולדיגר: צריך שהיא תהיה יתומה משני הורים, יש הגדרות מאוד מאוד ברורות ויותר מצומצמות.

מיכל מרים וולדיגר: ובאמת לא מדובר במספרים יותר מדי גדולים – מדובר ב-100 עד 200, לא יותר מזה, וזה של המשרתות.

מיכל מרים וולדיגר: ולא כולן עושות שנתיים, ולכן תוריד גם מזה ממוצע של 50%, נשאר לנו 100, וגם זה בקושי.

מיכל מרים וולדיגר: לכן, לא מדובר פה בסכומים עצומים, וכן, אותה בת או בן שעושים שירות לאומי, נותנים את הלב והנשמה וממלאים שנתיים שלמות בתוך השירות שלהם – אני לא חושבת שצריך לא לתת להם - - -

רם בן ברק: ועונים לקריטריונים של בודדים.

מיכל מרים וולדיגר: כן, של בן-בת שירות בודד.

נטע בר זיו: לא קיבלנו שום נתונים שמאפשרים לי להתייחס לעניין היכולת לקבל הסתייגות תקציבית.

נירה שפק: אני חושבת שיש המון דרכים לתמרץ, כמו שאמרתי בהפסקה כאן – אני חושבת שזה נכון לעשות את זה.

נירה שפק: זה לא המקום עכשיו.

נירה שפק: אנחנו עכשיו בחוק שרוצים להוציא אותו.

נירה שפק: זאת בקשה ראויה ששווה שתידון, שתיבדק על ידי האוצר, משפטים, משרד הביטחון, כלל הגופים.

שמחה רוטמן: אבל יש זמן עד שזה יעלה במליאה.

שמחה רוטמן: אני מבקש שזה כן יקבל התייחסות.

ערן יוסף: כמו שאמרתי קודם – אנחנו הבאנו חוק שמתייחס לשימור המצב הקיים.

ערן יוסף: זאת אוכלוסייה נוספת.

ערן יוסף: אין לגביה תקצוב, לא נעשתה לגביה עבודה.

ערן יוסף: כרגע אנחנו לא ערוכים לזה.

רם בן ברק: אני רק אזכיר את שם החוק – "ממדים ללימודים".

רם בן ברק: הוא מראש לא דן באוכלוסיות האלה.

רם בן ברק: אני לא אומר שמה שאתם אומרים לא הגיוני, הוא בהחלט הגיוני.

שמחה רוטמן: אני רק מבקש – מאחר שיש פרק זמן עד שזה יעלה במליאה להצבעה, אני כן מבקש - - -

רם בן ברק: אם נצביע על זה עכשיו זה ייפול - - -

שמחה רוטמן: ואז זה יעלה במליאה.

שמחה רוטמן: וכבר היו מקרים שהסתייגויות התקבלו.

מיכל מרים וולדיגר: אגב, חוק חיילים משוחררים חל גם על בני שירות לאומי.

רם בן ברק: אני מקבל את זה, אני רואה את ההיגיון בזה.

רם בן ברק: אני מבקש לקבל את הנתונים המדויקים בכמה בני ובנות שירות לאומי מדובר, שעונים על הקריטריונים של חייל בודד, חייל במקבל קצבאות וכן הלאה, בכמה מדובר.

רם בן ברק: יש לנו עוד שבועיים עד שזה יעלה במליאה.

רם בן ברק: תאספו את הנתונים, דברו עם האוצר, תנסו להגיע להסכמה.

רם בן ברק: יכול להיות שגם אני אתערב בעניין הזה.

רם בן ברק: אני אעלה את זה להצבעה.

רם בן ברק: אנחנו נוריד את ההסתייגות הזאת, אבל אתם תעשו את העבודה עד למליאה.

שמחה רוטמן: אני חייב להעלות את זה, אחרת זה לא עולה למליאה.

רם בן ברק: אני מעלה את זה להצבעה, אני אתנגד לזה, אבל אתם תעשו - - -

שמחה רוטמן: אני מודה על הנכונות לשקול את זה, ואנחנו בעזרת ה' עד המליאה ננסה לפתור את העניין.

יוסי דסקל: אני מבקש להתייחס בקצרה לנקודה הזאת – בהחלטת הממשלה במצב הקיים ובהצעת החוק מדובר על חיילם וחיילים בלבד.

יוסי דסקל: ההיבט הזה של הוספת אוכלוסיות לא נדון ולא נבחן.

יוסי דסקל: עמדת צה"ל העקבית ביחס לכלל ההצעות האלה היא שצריך לתגמל את כל סוגי השירות אבל צריך לשמר גם את בכורת השירות הצבאי.

יוסי דסקל: ההצעה הזאת עלולה ליצור מצב שבו יהיו משרתים בשירות הלאומי שיקבלו משהו שחלק מהחיילים לא יקבלו – וזה היבט שצריך לגשת אליו בכובד ראש.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: אנחנו נאסוף, נשקול ונעשה.

רם בן ברק: כעת אני מעלה את ההסתייגות של חבר הכנסת רוטמן להצבעה.

רם בן ברק: מי בעד ההסתייגות?

רם בן ברק: מי נגד?

רם בן ברק: מי נמנע?

רם בן ברק: הצבעה ההסתייגות לא התקבלה.

רם בן ברק: אין נמנעים.

רם בן ברק: ההסתייגות לא התקבלה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: נמשיך לדון בזה.

רם בן ברק: אני מעלה את כל ההסתייגויות של חבר הכנסת יואב קיש.

רם בן ברק: מי בעד ההסתייגויות?

רם בן ברק: מי נגד?

עידו בן יצחק: לפני זה אומר שההסתייגויות שלו שנוגעות להיקף התשלום, העלאה משני שלישים לסכומים נוספים, לפי מה שהוצג פה – ההסתייגויות הן תקציביות ולכן יידרשו במליאה לעבור ברוב של 50.

עידו בן יצחק: הסתייגויות שהעלות התקציבית שלהן היא מעל 6 מיליון שקלים – והסכומים מגיעים פה גם ל- 50 מיליון, יצטרכו לעבור במליאה ברוב של 50.

נירה שפק: כדי לעבור הם צריכים 50.

רם בן ברק: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת יואב קיש?

רם בן ברק: מי נגד?

רם בן ברק: מי נמנע?

רם בן ברק: הצבעה ההסתייגויות לא התקבלו.

רם בן ברק: תודה, ההסתייגויות נפלו.

רם בן ברק: מי בעד הצעת החוק כפי שהוקראה בוועדה?

רם בן ברק: הצבעה הצעת החוק התקבלה.

רם בן ברק: תודה, פה אחד.

רם בן ברק: אני שמח לבשר שהצעת החוק "ממדים ללימודים" עברה ללא מתנגדים, והיא תגיע למליאת הכנסת בישיבתה הבאה, אני מקווה.

רם בן ברק: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.