ועדת ביטחון הפנים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 78, 2022-04-06 10:00

מירב בן ארי: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את הדיון של הוועדה לביטחון פנים.

מירב בן ארי: היום ה-6.4.2022, ה' בניסן התשפ"ב, הנושא: הצעת צו להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (שינוי התוספות השנייה, השלישית והחמישית לחוק), התשפ"ב-2022.

מירב בן ארי: היועצת המשפטית, בבקשה.

איילת לוי נחום: החוק שיש כרגע צו שמונח על שולחן הוועדה, עוסק בהנחיות של האבטחה לגופים שונים.

איילת לוי נחום: הוא עוסק בארבעה תחומים עיקריים: אבטחת מידע, הנחיה בעניין אבטחה פיזית, מערכות ממוחשבות חיוניות ואבטחה ימית.

איילת לוי נחום: מה שמונח על שולחן הוועדה זה בקשה של השר לביטחון פנים - במסגרת צו - לערוך מספר שינויים בתוספת השנייה, השלישית והחמישית לחוק.

איילת לוי נחום: אני מציעה, גברתי היושבת ראש, שנעבור גוף גוף והמשרד לביטחון הפנים ומערך הסייבר יסבירו, כשזה יהיה רלוונטי, מה ההצדקה להוספה או לעיתים גריעה של גופים מסוימים.

איילת לוי נחום: בתוספת השנייה לחוק נכללים מספר גופים שהאבטחה שלהם הפיזית היא על ידי משטרת ישראל, כשהפעולות להתאמה ביטחונית, הנושא הזה מוסדר על ידי השב"כ.

איילת לוי נחום: כרגע יש בקשה לעריכת מספר שינויים בתוספת הזאת.

איילת לוי נחום: שינוי ראשון זה שינוי בשמות של גופים שמצויים בתוספת, שינוי שני זה בקשה להוספת הרשות לניירות ערך.

רועי הראל: בשם המשרד לביטחון פנים ומשרדי הממשלה הרלוונטיים אנחנו מודים ליושבת-ראש הוועדה על כינוס הדיון בזמן הפגרה.

רועי הראל: יש פה חלק מהגופים שמנסים הרבה זמן להכניס אותם לחוק, לכן אנחנו מודים על ההבנה של הדחיפות והדיון.

רועי הראל: כלל השינויים שאנחנו רוצים להכניס לחוק בצו שלפני

רועי הראל: כם מתייחסים לגופים שכל אחד מהם נבחן על ידי אותו קצין מוסמך רלוונטי, אם מהמשטרה, השב"כ או ממערך הסייבר, שבוחן את הגוף, את הצרכים שלו בנושאי אבטחה שונים, כמו שאיילת פירטה, ואחרי תהליך בחינה מדוקדק ומפורט עולה בקשה לשר לפעול ולקדם את התיקונים הנדרשים כדי לכלול את אותו גוף בחוק.

רועי הראל: תהליך כזה מתבצע לגבי רשות ניירות ערך.

רועי הראל: יש פנייה של שירות הביטחון הכללי להכניס את רשות ניירות ערך לחוק, על מנת שיוכלו לבצע שם את ההתאמות הביטחוניות ואת כל הסיווגים הביטחוניים לחוקרי הרשות.

רועי הראל: מדובר בגוף שכיום לא ניתן להנחות דרך משרד האוצר כיוון שהוא הפך לרשות סטטוטורית בפני עצמו.

רועי הראל: על מנת שניתן לשב"כ את הסמכויות הנדרשות מבקשים לעגן אותו בחוק.

רועי הראל: הבקשה, כמובן, היא על דעתה והסכמתה של הרשות לניירות ערך.

עודד פורר: אנחנו לא הפכנו לתאגיד סטטוטורי, אנחנו תמיד היינו תאגיד סטטוטורי.

עודד פורר: הבקשה שלנו לסיווגים ביטחוניים היא לא רק לחוקרי הרשות, אלא גם מפעם לפעם בכל מיני סוגיות של תשקיפים שעושות חברות ביטחוניות.

עודד פורר: כדי שהעובד הרלוונטי יהיה חשוף לאותו סוד ביטחוני וידע אם לחסות אותו או לפרסם אותו בתשקיף, צריך שיהיה לו סיווג ביטחוני ברמה מסוימת.

עודד פורר: אנחנו לא יכולים להידרש לסוגיות כאלו אם לא נעבור את הסיווג הביטחוני, לכן הבקשה הזאת נדרשת בעינינו.

איילת לוי נחום: הבקשה של הרשות לניירות ערך להיכנס לתוספת השנייה היא בגלל הסיווג הביטחוני, נכון?

עודד פורר: נכון.

איילת לוי נחום: זה הגוף היחיד שמבקשים להוסיף בתוספת השנייה.

איילת לוי נחום: שני הגופים האחרים זה רק שינוי שם.

איילת לוי נחום: אנחנו נעבור עכשיו לתוספת השלישית, שגם שם מבוקשים לעשות תיקונים.

איילת לוי נחום: כאן מבוקש להוסיף את שירות התעסוקה.

רועי הראל: לפני כשלוש שנים קיבלנו פנייה משר העבודה והרווחה דאז חיים כץ, שהיה אז השר הממונה על שירות התעסוקה, בעקבות צורך ששירות התעסוקה עצמו העלה.

רועי הראל: מדובר בגוף ממשלתי, ציבורי, עם פריסה ארצית מאוד רחבה, שאין לו תפיסת אבטחה כוללת שמאושרת על ידי הגורם המוסמך בנושא הזה - משטרת ישראל, כיוון שהוא לא מנוי בחוק.

רועי הראל: יש שם מאבט

רועי הראל: חים מכוח חוק סמכויות לשמירה על ביטחון הציבור אבל לא כתפיסת אבטחה ומערך אבטחה מוסדר ומונחה.

רועי הראל: הם פנו בהתחלה בבקשה להיכנס לכמה תוספות, אבל אחרי שעשינו בדיקות מול כל הקצינים המוסמכים והמשטרה קבעה שזה חשוב גם לה, החלטנו לקדם את זה בתוספת השלישית בינתיים.

רועי הראל: הבקשה נתמכה גם על ידי שר הכלכלה הקודם וגם על ידי שרת הכלכלה הנוכחית.

רועי הראל: גם מנכ"ל שרות התעסוקה פנה אלינו פעם או פעמיים כדי לנסות ולזרז את זה.

רועי הראל: מדובר בהנחיית מערך האבטחה של שירות התעסוקה, שזה מעבר לסמכות המאבטח, לגבי אמצעי האבטחה, תכנית האבטחה, בדומה לשאר משרדי הממשלה שמנויים היום בתוספת.

עידן כץ: הבקשה להוסיף את שירות התעסוקה לתוספת השלישית היא כדי שהמשטרה תוכל לתת הנחיה לגוף שפרוס בפריסה ארצית בהמון המון אתרים.

עידן כץ: אנחנו מכירים את המקומות האלה, אלה מקומות שמעבר לסמכויות הנדרשות היום צריך שתהיה הנחיה ברורה ואחידה של הקצין המוסמך המשטרתי.

עידן כץ: הסמכויות שאנחנו מבקשים שונות מהסמכויות שניתנות היום, כי הן מקנות סמכויות אחרות גם למנהל הביטחון של הגוף עצמו וגם למאבטחים.

עידן כץ: הסמכויות ניתנות ונדרשות לצורך הפיקוח והבקרה.

עידן כץ: אחת לתקופה יש פיקוח ובקרה של המשטרה על הגופים האלה, על אופן האבטחה.

עידן כץ: אנחנו יודעים שהגופים האלה בתקופות של הקורונה וגם בתקופות אחרות נתנו מענה בהיבטים כאלה ואחרים.

עידן כץ: לאורך כל השנה אנחנו מכירים את ההתנהלות, אנחנו חושבים שזה נכון שתהיה אבטחה אחידה לכלל האתרים של הגוף הזה.

איילת לוי נחום: התפיסה של החוק להסדרת הביטחון הייתה ביטחונית ברגע שהוא חוקק.

איילת לוי נחום: כאן אנחנו מכניסים איזה שהוא גוף שהתפיסה לגביו היא ביטחון פנים, כי הסמכויות למאבטחים קבועות בחוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור.

איילת לוי נחום: בגלל הצורך של תפיסת האבטחה הכוללת אנחנו מבקשים להוסיף את הגוף הזה בתוספת כאן.

רועי הראל: גוף נוסף שאנחנו מבקשים להכניס לתוספת היא הרכבת הקלה.

רועי הראל: הצורך עלה גם מעיריית ירושלים, שזה הגוף שהוטלה עליו האחריות לאבטחת הרכבת הקלה, וגם על ידי משטרת ישראל.

רועי הראל: מערך הרכבת הקלה של העיר פרוס בעשרות תחנות ברחבי העיר, ממשיך להיות נסלל ונבנה.

רועי הראל: מדובר במערך תחבורתי רחב היקף שכל ביטחון הנוסעים בו והאבטחה מוטלים על העירייה שאמורה להדריך ולהנחות.

רועי הראל: יחידת הביטחון של העירייה היא גוף עירוני, היא לא גוף פרטי, והם ביחד עם המשטרה העלו את הבקשה שהמשטרה, בדומה לבקשה הקודמת של שירות התעסוקה, תנחה ותקבע את תכנית האבטחה ולאיזה איומים האבטחה צריכה להתייחס.

אלעד כהן: אנחנו היום פועלים במסגרת הסכם שנחתם בין העירייה למשרד התחבורה, כשבהסכם הזה כתוב שהמשטרה היא הגוף שאמור להנחות את המאבטחים.

אלעד כהן: הרכבת הקלה בתל אביב היא גוף מונחה בתוספת השלישית והחמישית.

מירב בן ארי: הרכבת הקלה בתל אביב שעוד לא בנו בכלל?

אלעד כהן: נכון.

מירב בן ארי: רכבת שכבר עובדת לא מונחית?

אלעד כהן: בדיוק, אנחנו מנסים לתקן פה עוול היסטורי.

שמואל שפט: בהחלטת הממשלה הבסיסית משטרת ישראל הייתה אמורה לעשות את זה, רק אחר כך העבירו את זה מכאן לשם.

שמואל שפט: לאורך כל הדרך אנחנו מונחים על ידי המשטרה.

שמואל שפט: מה שביקשנו פה זה לעשות את זה בצורה נכונה, שמה שמתבצע לאורך כל הזמן יתבצע לפי החוק.

איילת לוי נחום: קורה הרבה בחוק להסדרת הביטחון שההנחיה היא וולונטרית.

רועי הראל: כשגופי הביטחון שלנו מזהים צורך הם מתחילים לטפל בו.

רועי הראל: הרבה פעמים הגופים שמנחים נדרשים להקצות משאבים, אבל כל עוד הגופים לא כתובים בחוק הם לא יכולים לבקש, למשל, שיפוי ממשרד האוצר בתקציב הגוף.

איילת לוי נחום: הגופים בתוספת החמישית הם תחת האחריות של מערך הסייבר.

איילת לוי נחום: הגופים שמצויים גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית הם בהנחיית מערך הסייבר ויש איזו שהיא חלוקה מבחינת רמת הסיווג ואיך זה מופעל, כשעד שמור זה לפי חוק השב"כ, מסודי ומעלה - לפי הנחיות השב"כ.

איילת לוי נחום: יש פה שינוי שם לגבי תשתיות נפט, שזה גוף שמצוי בתוספת החמישית.

איילת לוי נחום: יש פה בקשה למחיקת פרטים 17 ו-23, כשפריט 17 בחוק מתייחס למחיקת חיפה כימיקלים, פריט 23 לחוק מבקש למחוק את משרד התחבורה מהתוספת החמישית.

רועי הראל: גריעה של גופים מהחוק מתבצעת אחרי שמערך הסייבר בוחן גוף שהוא ביקש להכניס בעבר ומכל מיני סיבות תבחיני הנזק שבגינם אותו גוף נכנס כבר לא מתקיימים.

רועי הראל: חברת חיפה כימיקלים, למשל, הפעילה את מכלי האמוניה בצפון, כשהיום כבר אין מכלי אמוניה שם.

רועי הראל: מכיוון שהמכלים החדשים מוטמנים ולא מתקיימים לגביהם תרחישי נזק, לא ביקשנו להכניס אותם במקום.

רועי הראל: הגוף הזה הוא גוף שלא קיים, או שאם תיפגע בו תשתית היא לא תהיה תשתית קריטית שבגינה אני צריך להנחות את הגוף.

רועי הראל: כנ"ל לגבי גוף של משרד התחבורה שהופיע בחוק ואחרי בחינה של מערך הסייבר בשנתיים, שלוש האחרונות הגיעו למסקנה שתרחישי הנזק שהוא מנחה לגביהם ומתייחס אליהם לא מתקיימים בגוף הזה.

אלי גזית: האיום שבגינו חיפה כימיקלים נכנסה לחוק לפני שנים הוסר, לכן אנחנו ממליצים להוריד אותה מהחוק, אין בזה יותר צורך.

אלי גזית: זה לא אומר שהיא לא תקבל שום הנחיה, זה אומר שהיא פשוט מפסיקה להיות מוגדרת כקריטית ועוברת להנחיה מגזרית, כשהמגזרית עוסק בהגנת הסביבה וכן הלאה.

אלי גזית: בחוק כתבנו משרד התחבורה, אבל בפועל זה בגין מערכת ספציפית שבעבר הנחנו שהיא כן קריטית אבל בבחינה נוספת בוועדה הבנו שגם אם תוקף אוחז בה הוא לא מצליח לממש את פוטנציאל הנזק שמוגדר כאיום ייחוס, הוא צריך לעשות מהלך נוסף שהוא פיזי לחלוטין.

אלי גזית: בכל הגופים אנחנו מקפידים שהתממשות איום הייחוס תהיה על בסיס תקיפה במימד הסייבר, קרי שיושב תוקף על מקלדת, לוחץ בסוף הקוד אנטר והאיום מתממש.

אלי גזית: במקרה הספציפי הזה זה לא אפשרי, לכן אנחנו מבקשים להסיר את המערכת הספציפית עצמה.

אלי גזית: משרד התחבורה כמשרד ממשיך לקבל הנחיה דרך יה"ב, שזאת היחידה המגזרית שמנחה את כל משרדי הממשלה, כדי להיות מוגן בכל שאר המערכות שלו.

איילת לוי נחום: אם אפשר לפרט, כי לגבי משרד התחבורה עברתם איזה שהוא תהליך אצלכם בוועדה עד שהחלטתם להסיר או להמליץ להסיר את המערכת הזאת ואת הגוף שאנחנו מדברים עליו.

איילת לוי נחום: האם אתה יכול להרחיב לגבי עמדת משרד התחבורה בעניין הזה?

אלי גזית: משרד התחבורה חשש שאם נסיר אותו מהיותו מוגדר קריטי בהקשרי הסייבר זה אולי יסגור את המערכת ואת הגוף הפנימי שלו שעוסק באותו עניין.

אלי גזית: הבהרנו שאין לנו שום המלצה לסגור את התהליך המבצעי שקורה, אנחנו בסך הכל מבינים עניינית ומקצועית שגם תקיפת סייבר שתשבית את המערכת או תאחוז במערכת לא תגרום לאיום מתממש.

אלי גזית: נשמעו דעות לכאן ולכאן בדיון, אבל בסוף מרבית האנשים הסכימו שאין פה מצב שדרך הסייבר מממשים את האיום.

מירי פרנקל-שור: אנחנו מבקשים לשמוע את עמדת משרד התחבורה, מכיוון שלפי המידע שהובא בפנינו בדיונים הפנימיים שהתקיימו לא ברור שדעתו של משרד התחבורה הייתה נוחה מכך.

מירי פרנקל-שור: לפני ההחלטה להסיר את ההנחיה אנחנו מבקשים לשמוע את עמדת משרד התחבורה.

סיגלית ברקאי: חששנו שיהיה איזה שהוא קושי עם זה.

סיגלית ברקאי: שוכנענו שההנחיה יכולה לעבור ליחידה המגזרית, לכן אין לנו התנגדות.

מירב בן ארי: אם כבר מדברים, מה לגבי הרכבת הקלה בירושלים?

מירב בן ארי: זאת גם אחריותכם.

סיגלית ברקאי: מבחינת הסייבר?

מירב בן ארי: כן.

סיגלית ברקאי: הנושא הזה לא עלה.

רועי הראל: לא פנינו למשרד התחבורה.

רועי הראל: הרכבת הקלה היא בסמכות יחידת הביטחון של עיריית ירושלים.

רועי הראל: כיוון שהשרה הממונה על עיריית ירושלים היא שרת הפנים, פנינו אליה.

מירב בן ארי: הרכבת הקלה היא גם באחריותה של שרת הפנים?

רועי הראל: לא.

רועי הראל: הרכבת הקלה היא גוף פרטי שזכה במכרז של משרד התחבורה, כאשר מערך האבטחה של הרכבת מופעל על ידי העירייה והשרה הממונה על הרשות המקומית היא שרת הפנים.

רועי הראל: קיבלנו את אישורה.

מירב בן ארי: קצת מוזר, אבל בסדר.

רועי הראל: בגופי תשתיות משרד התחבורה הוא המשרד הרלוונטי, אבל ביחידת ביטחון של רשות מקומית - משרד הפנים.

איילת לוי נחום: גם אתם הבנתם את זה תוך כדי תנועה.

רועי הראל: עשינו את הבירור.

איילת לוי נחום: אתם מבקשים להוסיף את תנין 16 וכריש 17 לתוספת.

איילת לוי נחום: האם אתם יכולים להתייחס לצורך בהוספת חברת אנרגיה לישראל, כי אני מבינה שמדובר בכפילות מסוימת, או שיכולה להתפרש כפילות.

רועי הראל: נכון, לכן יכול להיות שנוותר על פרט 32.

רועי הראל: התהליך התחיל לפני משהו כמו שנתיים, אחרי שחברת אנרג'יאן התחילה להפעיל את הקידוחים והאסדות.

רועי הראל: משרד האנרגיה דייקו אותנו לומר שלאו דווקא צריך להכניס את השם הפרטי של החברה, אלא את המאגרים ואת הקידוחים עצמם, כמו אלה שמנויים היום ופועלים ברישיון משרד האנרגיה.

רועי הראל: יכול להיות שיהיה יותר נכון לכתוב את התוספת שכתבנו לפרט 19 במקום פרט 32, כי אם מחר חברת אנרג'יאן תפסיק לפעול, תימכר או לא תעמוד בתרחישי האיום, יהיה צריך לגרוע אותה.

רועי הראל: ברגע שאנחנו מכניסים את רישיונות הקידוח עצמם מי שיחזיק ברישיון לאותו מאגר יהיה מונחה, לא משנה הזהות הפרטית שלו.

מירב בן ארי: אז מה אתה רוצה לתקן?

רועי הראל: בפרט 19 נשאיר את מה שכתוב כאן, את תנין וכריש, ואת אותה חברה מאותם קידוחים בפרט 32, ככל שמערך הסייבר מאשר ואומר שאין צורך בהוספה פרטנית, נמחק.

מירב בן ארי: אבל זאת אותה חברה, לא?

רועי הראל: כן, זו החברה שמפעילה את הקידוחים תנין וכריש.

מירב בן ארי: אז אפשר למחוק את חברת אנרג'יאן?

רועי הראל: אפשר למחוק.

איילת לוי נחום: על מערך הסייבר זה מקובל, נכון?

אלי גזית: כן, זו טכניקה שהוכיחה את עצמה באסדות האחרות.

איילת לוי נחום: השינוי הבא הוא הוספת חנ"י - חברת נמלי ישראל, והוספת קו מוצרי דלק.

רועי הראל: מדובר בשני גופים שבתוכם יש מערכות כאלו ואחרות שפגיעה בהן או שיתוק שלהן תגרום לתרחישי נזק.

רועי הראל: מערך הסייבר קבע שזה דורש את הנחייתו, אם בגלל שהן בעלות ממשקים לתשתיות ממוחשבות אחרות של המדינה, אם בגלל שיכול להיגרם נזק למדינה מהשיתוק שלהן.

אלי גזית: קמ"ד זה תיקון טכני לגמרי, זה תת חברה של מה שקודם נקרא תש"ן – תשתיות נפט ואנרגיה.

אלי גזית: הורדנו את המילה "נפט", נשאר תשתיות אנרגיה.

אלי גזית: זאת חברה בת שהיא זאת שבסוף עושה את שינוע הדלקים במדינת ישראל.

מירב בן ארי: קו מוצרי דלק.

אלי גזית: בדיוק.

מירב בן ארי: זה אותו דבר.

אלי גזית: כיוון שהיא קיבלה ח.פ עצמאי, אמרנו שנרשום אותה בחוק.

אלי גזית: שנים אנחנו מנחים אותה רק בלי שהיא תהיה עצמאית.

אלי גזית: חנ"י הוא הגוף שמפעיל את המערכת שדרכה עושים את הייבוא ואת הייצוא למדינת ישראל, בדגש על מגזר הים אבל לא רק.

אלי גזית: כל התהליך מהרגע שסוחר מזמין מכולה ועד הרגע שהוא מקבל אותה קורה בצורה ממוכנת, כלומר, חברת ההובלות תקבל אס.

אלי גזית: אם.

אלי גזית: אס מתי לשלוח את המוביל שיגיע בדיוק לנמל, יעצור מתחת למנוף והמנוף יוריד על הגב שלה את המכולה הנכונה.

אלי גזית: פגיעה במערכת המרכזית הזאת שחנ"י מפעילה יגרום לפגיעה מאוד משמעותית במרחב הזה, לכן היה קונצנזוס מלא שהיא צריכה להיות קריטית לדיון.

איילת לוי נחום: לגבי קו מוצרי דלק שאמרת שזה טכני, יש מבחינת

איילת לוי נחום: כם הצדקה להשאיר גם את תש"ן שהיא חברת האם וגם את קו מוצרי דלק?

אלי גזית: נכון.

איילת לוי נחום: שני הגופים הבאים הם חברת שב"א – שירותי בנק אוטומטיים בע"מ, וחברת מרכז סליקה בנקאי בע"מ.

רועי הראל: חברה אחת עוסקת בכל נושא הכספומטים, כסף מזומן ועוד שירותים, וחברה אחת מפעילה כמעט את כל מערך המשכורות במדינת ישראל וסליקות האשראי.

רועי הראל: פגיעה באחת מהן או בשתיהן תביא לשיתוק כלכלי של מדינת ישראל.

איילת לוי נחום: אני מבקשת שתרחיבו על ההצדקה להוספה של המרכז למיפוי ישראל בתוספת החמישית, שכל עניינה הוא בהנחיה של מערך הסייבר.

אלי גזית: מפ"י מחזיקה את המיפוי הגרנדיוזי במדינת ישראל, היא עוסקת בתחום הזה.

אלי גזית: בשנים האחרונות היא נכנסה לפרויקט של מיפוי כל התשתיות במדינת ישראל בצורה ממוכנת כדי להיטיב ולקצר את התהליכים מול האזרחים שרוצים לבנות מרפסת או להתקין משהו, או מול גופי תכנון שצריכים לתכנן.

אלי גזית: פה נכנס אתגר הסייבר, כי מצד אחד אוגרים לתוך מערכת מסווגת המון מידע מסווג, מצד שני מנגישים במערכת גלויה לאזרח את השירות בצורה ממוכנת, כשיש כבר לא מעט רשויות שעושות את זה.

אלי גזית: המערכת הגלויה שעובדת מול האזרח יודעת לתשאל את המערכת המסווגת אם יש אישור או אין אישור.

אלי גזית: עד היום האזרחים היו עושים מעבר אנושי בין כל הגופים השונים שהיו חותמים להם שבאותו מקום שהם רוצים לבנות אין איזו תשתית שממתינה.

אלי גזית: השירות הזה יהפוך עם השנים לשירות שאם הוא ייפגע אנחנו נפגע באזרחים וביכולות התכנון.

אלי גזית: אנחנו עובדים איתם למעלה משנתיים על העניין הזה והמערכת מתקדמת ומאובטחת יותר.

איילת לוי נחום: יש הבדל גם בחוק להסדרת הביטחון בין החזקה של מידע מסווג לבין ההגדרה של אותו גוף כתשתית חיונית קריטית.

איילת לוי נחום: ההצדקה שאתם מתארים כרגע היא הצדקה להחזקת מידע מסווג שהוא לכשעצמו לא מחייב כניסה של מערך הסייבר להנחיה.

איילת לוי נחום: תסבירו למה מפ"י היא תשתית חיונית קריטית לא רק לעניין ההחזקה של מידע מסווג.

אלי גזית: זה בדיוק מה שניסיתי לחדד.

אלי גזית: את צודקת במאה אחוז שאילו היה מדובר רק בלהחזיק מידע מסווג אין לי יתרון יחסי שם, לא צריך אותי בשביל זה, אבל מדובר במערכת שבתוכה המידע הזה נמצא והיא יכולה לא לעבוד או חס וחלילה לתת נתונים שגויים, כמו אישור לטרקטוריסט לקדוח במקום שיש תשתית שעוברת רק כי מישהו פגע בה או מחזיק אותה סייברית וגורם לתשובות לא נכונות.

אלי גזית: המערכת, הזמינות שלה למשרדי הממשלה, לגופי התכנון, לרשויות המקומיות ולאזרח, זו הסיבה, לא המידע.

איילת לוי נחום: הפריצה של מידע מסווג יכולה לגרום נזק גם אם הנושא לא מטופל על ידי מערך הסייבר הלאומי.

איילת לוי נחום: איפה מבחינת

איילת לוי נחום: כם עובר הקו?

אלי גזית: לא עניין של מידע מסווג.

אלי גזית: אם המערכת לא עובדת בלי שנגנב ממנה מידע את לא יכולה להגיש בקשות לרשות המקומית, הכל נתקע.

אלי גזית: כל התהליכים הסטטוטוריים שאליהם הולכים כדי שהכל יהיה דיגיטלי - -

איילת לוי נחום: זה הופך את העניין לתשתית חיונית קריטית?

אלי גזית: בוודאי.

טל מזרחי: זה שיתוק של כל התכנון בישראל, שיתוק של רשויות התכנון.

אלי גזית: תוסיפי לזה תרחיש שבו מישהו לא גרם רק למערכת לא לעבוד אלא גם לתת תשובות לא נכונות.

אלי גזית: האתגר של לשמור על המידע הוא עוד משהו שאני צריך לעשות, אבל בשביל זה לא צריך אותי שם, את זה יודעים לעשות גם בלעדיי.

אלי גזית: אני ממליץ על מערכת כקריטית כשהמערכת עצמה היא קריטית, כשעצם השירות שהיא נותנת והתלות שיש בה הוא מצד כל כך הרבה גופים.

אלי גזית: המערכת היא בתהליכי עלייה בשימוש.

אלי גזית: יבוא יום ששום דבר לא יוכל להיעשות בלעדיה ולא נדע לחזור לניירות.

טל מזרחי: הנימוק המרכזי הוא הרציפות התפקודית של המערכת.

טל מזרחי: זה מקבל משנה תוקף, כי יש גם את המידע המסווג.

איילת לוי נחום: האם אתם יכולים להרחיב לגבי ההצדקה להוסיף את שב"א ומס"ב והחשש של הגופים האלה לגבי ההוספה שלהם?

מירב בן ארי: הם חוששים?

מירב בן ארי: הבנתי שהם רוצים.

איילת לוי נחום: הם חוששים.

אלי גזית: הם חששו בתחילת הדרך מזה שהמדינה תנחה אותם בשני קולות – גם של הרגולטור המגזרי וגם שלנו כתשתית קריטית.

אלי גזית: החשש הזה איננו כבר.

אלי גזית: אנחנו עובדים למעלה משנתיים והמגזרי הפסיק להנחות אותם, רק אנחנו מנחים אותם.

אלי גזית: כל הטרנזקציות הכספיות מקניות ועד תשלום לספקים, משכורות וכך הלאה, הכל קורה דרך שתי החברות האלו.

אלי גזית: כשדנו בהן הן היו חברה אחת אחודה בתהליך של פיצול לאור החלטת הרגולטור.

אלי גזית: אנחנו עובדים עם הרגולטור בבנק ישראל בצמידות מוחלטת, לכן כל החששות שהם יקבלו הנחיות כפולות נעלמו.

אלי גזית: אנחנו כבר למעלה משנתיים עובדים כציר יחיד שעובד מולם.

נעמי ביליצר: כשבחנו יחד עם מערך הסייבר הלאומי את התבחינים של שב"א ומס"ב כתמ"ק, הבנו את המשמעות ואת הקריטיות שלהם למשק הפיננסי.

נעמי ביליצר: אנחנו היינו חלק מליזום את הבחינה הזאת, ביקשנו ממערך הסייבר להיכנס לתמונה מאחר והבנו באמת את הקריטיות של המערכות האלו.

מירי פרנקל-שור: יש כאן תהליך שבו הוועדה מתבקשת לאשר את הגופים מבלי שהעבודה האמיתית מוצגת כאן.

מירי פרנקל-שור: הדילמה שלנו בנושאים האלה היא בין זה שהתהליך מסווג לבין זה שאנחנו צריכים לשאוף שהדיון יהיה כמה שיותר שקוף.

מירי פרנקל-שור: ההתפתחות של החוק מ-1998 הוא טלאי על טלאי.

מירי פרנקל-שור: הייתה תפיסה בהתחלה של גופים ציבוריים, אחר כך גופים פרטיים.

מירי פרנקל-שור: בימיו של חבר הכנסת דוד אזולאי יושב ראש ועדת הפנים, עוד לפני שקמה בכלל רשות הסייבר, זיהינו את הצורך בגוף של רשות הסייבר.

מירי פרנקל-שור: מביטחוני זה הפך להיות לביטחון פנים ושלום הציבור.

מירי פרנקל-שור: יש כאן איזה שהוא עירוב של תחומים.

מירי פרנקל-שור: גם הייתה חקיקה משלימה, כמו שאיילת הזכירה, של חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שכרגע הגיע איזה שהוא זמן לפאוזה.

מירי פרנקל-שור: אני פונה למשרד לביטחון פנים לעשות איזה שהוא סדר בתפיסה של החוק הזה.

מירי פרנקל-שור: יכול להיות שזה קשור לחוק הסייבר שאנחנו עדיין ממתינים לו, הצעת חוק שתבוא לאישור הכנסת.

מירי פרנקל-שור: יש דברים שמעוגנים בהחלטת ממשלה שמבחינתנו צריכים להיות מעוגנים כעקרונות בחוק, כדי שהוועדה תבין את הקריטריונים של גוף להיות תשתית קריטית.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שיש איזו שהיא התפתחות וזליגה בין תשתית קריטית אמיתית כמו חשמל, מים, תשתית קריטית של מדינת ישראל, לבין גופים שיש בהם רציפות תפקודית אבל הם לא תשתית קריטית במהות האמיתית שאנחנו ראינו בזמנו כתשתית קריטית.

מירי פרנקל-שור: אנחנו רואים איזה שהיא ערבוב תחומים בין מידע מסווג לבין תשתית קריטית.

מירי פרנקל-שור: זה דבר שאני לא סתם מתעכבת לגביו, כיוון שההנחיה היא של שני גופים שונים.

מירי פרנקל-שור: גוף שנכלל רק בתוספת השנייה לחוק הסדרת הביטחון מונחה שב"כ, וגוף שנכלל גם בתוספת השנייה וגם בתוספת החמישית עובר להנחיית רשות הסייבר.

מירי פרנקל-שור: אני חושבת שמ-1998 עד היום עברו מספיק שנים וצריך לעשות רביזיה מהבחינה של איום הייחוס מבחינה ביטחונית וביטחון הפנים.

מירי פרנקל-שור: מה שהיה בביטחון פנים ב-1998 הוא לא מה שקיים היום בשנת 2022.

מירי פרנקל-שור: החוק הוא מיושן, לכן צריך להביא חוק משלים לחוק הסייבר, צריך לעשות סדר בכל העניינים האלה.

מירב בן ארי: אנחנו שם, אנחנו מחכים.

מירי פרנקל-שור: אנחנו גם יכולים להציע.

מירב בן ארי: אנחנו עובדים על נוסח בעניין הזה.

איילת לוי נחום: צו להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (שינוי התוספות השנייה, השלישית והחמישית לחוק), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 18(א) לחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר האוצר, השרה להגנת הסביבה, שרת התחבורה והבטיחות בדרכים, שרת האנרגיה, שר הבינוי והשיכון, שרת הכלכלה והתעשייה ושרת הפנים כשרים הממונים, לפי העניין, באישור ראש הממשלה לעניין שינוי התוספות השנייה והחמישית ובאישור הוועדה לביטחון פנים של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון 1.

איילת לוי נחום: בתוספת השנייה לחוק - התוספת השנייה

איילת לוי נחום: גלילות – שותפות מוגבלת";

איילת לוי נחום: אנרגיה בע"מ";

23 יבוא: "24.

23 יבוא: רשות ניירות ערך.

23 יבוא: " תיקון 2.

23 יבוא: בתוספת השלישית לחוק, אחרי פרט 7 יבוא: התוספת השלישית "8.

23 יבוא: שירות התעסוקה.

23 יבוא: 9.

23 יבוא: עיריית ירושלים – לעניין יחידת הביטחון של הרכבת הקלה.

23 יבוא: " תיקון 3.

23 יבוא: בתוספת החמישית לחוק - התוספת החמישית

23 יבוא: אנרגיה בע"מ";

23 יבוא: בפרט 19, אחרי "לוויתן דרום" יבוא "תנין 16 וכריש 17";

26 יבוא: "27.

26 יבוא: חברת נמלי ישראל – פיתוח ונכסים בע"מ (חנ"י); 28.

26 יבוא: חברת קו מוצרי דלק בע"מ; 29.

26 יבוא: חברת שירותי בנק אוטומטיים בע"מ (שב"א); 30.

26 יבוא: חברת מרכז סליקה בנקאי בע"מ (מס"ב); 31.

26 יבוא: המרכז למיפוי ישראל (מפ"י);

מירב בן ארי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

מירב בן ארי: הצו אושר.

מירב בן ארי: יש קצת וואקום מבחינת הסייבר בכל מה שיוצא מהעולם הביטחוני.

מירב בן ארי: אני מציעה לכל הגורמים שעוסקים לבוא עם חקיקה שמתאימה יותר למה שקורה היום, כי לצערי אנחנו רואים שרק לגבי הגופים הביטחוניים יש הגנה.

מירב בן ארי: אני שמחה שהכנסנו עוד גופים כדי לתת להם את ההגנה הזאת כי הם די פרוצים, אבל יש לנו עוד הרבה ארגונים, גם ממשלתיים, שלא מוגנים כראוי.

מירב בן ארי: ראינו את זה בבית חולים הלל יפה ובעוד חברות.

מירב בן ארי: אני מציעה שתלכו כל אחד לעניינים שלו ובאמת תעשו עבודה.

מירב בן ארי: אנחנו כבר עובדים על מתווה סייבר בכל מה שקשור לעולם האזרחי שנביא כוועדה.

מירב בן ארי: אני מודה לכולם על ההגעה.