ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 109, 2022-04-03 11:00

עידית סילמן: שלום לכולם ובוקר טוב.

עידית סילמן: היום ה-3 באפריל 2022 למניינם, ואנחנו מקיימים דיון מיוחד בוועדה בנושא: תפקודן של טיפות החלב במערכת הבריאות, ובכללן ההתפרצות האחרונה של מחלת הפוליו עם חיסוני הפוליו, חיסוני שגרה, בתוך כלל המערכת הזו.

עידית סילמן: לפני שאנחנו מתחילים לדון בנושא הפוליו, אני רוצה להעלות נושא מאוד מאוד חשוב לאור החג אליו אנחנו נכנסים והוא נושא החמץ בפסח בבתי החולים.

עידית סילמן: לאחרונה ניתנה הנחיה מסודרת על ידי השר, במכתב לבתי החולים, שבה ניתן להכניס חמץ בפסח לבתי החולים.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שבניגוד לאיך שניתן להתרשם מהאופן שבו הדברים המוצגים, אין איזשהו קשר בין הנושא המדובר לאיזושהי פגיעת יסוד באזרחים במדינת ישראל.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שבית חולים הוא מקום ציבורי, ובמקומות ציבורים מאז ומעולם יש הנהגות בעלות אופי ציבורי, התנהגות, לבוש, עישון, וכן, וגם התנהגויות והנהגות שקשורות לצביונה של מדינת ישראל.

עידית סילמן: העניין פה הוא לא חוקי או הלכתי בלבד.

עידית סילמן: אני מזכירה לכם שיש חולים שכחלק מהטיפול שלהם מקבלים תרופות שהן אינן כשרות לפסח כי זה מחויב המציאות.

עידית סילמן: היהדות היא לא אוסף של חוקים, היא חלק מהחיים ומהמהות ומאווירת החיים.

עידית סילמן: אווירת החיים הציבוריים כאן, במדינת ישראל, היא אווירה בעלת צביון מסורתי, דתי, יהודי.

עידית סילמן: חמץ בפסח במקומות ציבוריים, דוגמת בתי החולים, זה לא האווירה הזו, ללא קשר לשום חוק ולשום הלכה.

עידית סילמן: הראייה - זה הנוהג בבתי החולים משכבר הימים, ללא הזדקקות לאיזשהו פסק הלכה, פסק דין, או איזושהי חקיקה.

עידית סילמן: אני כן יכולה לומר שהשבוע עברתי איזושהי טלטלה אישית.

עידית סילמן: כל המדינה נמצאת במצב כל כך מורכב, יש כל כך הרבה נושאים על סדר היום, גם של הוועדה, תקנות של התחשבנות בין בתי חולים לקופות חולים, מכשירים, ואפילו כל נושא המתמחים שנמצא על סדר היום.

עידית סילמן: אבל זה לא רק בהיבט הבריאותי.

עידית סילמן: כל המדינה בטלטלה לאור המציאות, ושר הבריאות מוצא לנכון להוציא הודעה לבתי החולים שקשורה לחמץ בפסח.

עידית סילמן: בית חולים הוא מקום שכל כולו רעות, אחדות והתחשבות באחר.

עידית סילמן: אנחנו מצפים ששר לא יבוא ויחריב את זה.

עידית סילמן: אתם יודעים שאנשים בשואה צמו בפסח כדי לא לאכול חמץ.

עידית סילמן: לצערי, שר במדינת ישראל, בקואליציה כמו שלנו, אומר להכניס חמץ.

עידית סילמן: מעבר לכך שזוהי פגיעה אישית וזלזול בחברי הקואליציה, זה זלזול בכ-70% מהציבור בישראל, וכל זה קורה באותה ממשלת אחדות והתחשבות.

עידית סילמן: אני חייבת לו איזושהי תודה כי הוא הפיל עבורי את האסימון.

עידית סילמן: כי לפעמים הולכים לאיבוד בתוך כל העבודה הקשה.

עידית סילמן: בסוף לעם ישראל יש דגלים.

עידית סילמן: במשך דורות שלמים אנשים המיתו עצמם על הדגלים האלה.

עידית סילמן: ואנחנו, בטח בממשלה הנוכחית, לא נהיה חלק בהפלתם.

עידית סילמן: חייבים לכבד את הציבור.

עידית סילמן: אני חייבת לומר מכאן, משולחן הוועדה הזו, שאנחנו לא נוכל לקחת חלק במקום שבו זוהי האמירה.

עידית סילמן: אני מקווה ששר הבריאות, וכך אני מצפה ממנו, יכבד את הציבור ואת הקואליציה שבה הוא נמצא, ואת המקומות של דת ומדינה בהם יש לנו גם וטו, ויתחשב ברגשות הציבור המסורתי והדת בישראל.

עידית סילמן: כי אנחנו, באצבעות שלנו, לא נוכל לאפשר לאדם כזה להמשיך ולהיות שר בשעה שהוא ממשיך ואומר את האמירות האלה.

עידית סילמן: אני קוראת מכאן לשר להוציא הנחיה מסודרת לבתי החולים.

עידית סילמן: הם יודעים להתנהל באופי הזה, והתנהלו שנים ודורות, וכל זאת ללא הנחיות.

עידית סילמן: יש כאן איזושהי חציה של קו אדום.

עידית סילמן: אני מודיעה כאן, מעל כל במה של ועדת הבריאות, שבמשמרת שלי זה לא יהיה.

עידית סילמן: זה בנפשי.

עידית סילמן: אנחנו לא נוכל לקחת חלק במציאות כזו.

עידית סילמן: בשם הרעות, האחדות וההבנה בשינוי, אומר כי השינוי עובד לכל הצדדים.

עידית סילמן: נחזור לנושא הדיון.

עידית סילמן: נתחיל בסטטוס של התפרצות נגיף הפוליו בישראל וההיערכות למבצע של השלמת החיסונים הארצי.

עידית סילמן: נמצאת איתנו אילנה, ראש מטה בריאות הציבור במשרד הבריאות.

עידית סילמן: תעדכנו אותנו ברגע שד"ר שרון אלרעי פרייס תרצה לעלות.

עידית סילמן: אנחנו קבענו את הישיבה הזו כישיבה דחופה כי אנחנו יודעים את המציאות ומבינים את המשמעות שלה.

עידית סילמן: אנשים גם פנו אלינו בשאלות.

עידית סילמן: מרגישים איזושהי היסטריה.

עידית סילמן: אנחנו מבינים שחיסוני הפוליו שניתנו עד היום, ניתנו בגילאים הצעירים יותר, בגילאי הילדות, וזה היה באחריות טיפות החלב.

עידית סילמן: גם אז זה ניתן בארבע מנות.

עידית סילמן: השאלה היא מה עושים היום אנשים שמסתכלים אחורה ורואים שחסרה להם איזושהי מנה ושהילדים שלהם לא קיבלו את החיסון המלא או שהם לא קיבלו בכלל.

עידית סילמן: אילנה, עדכני אותנו בסטטוס התפרצות המחלה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שבמחלת הפוליו מדובר בשיתוק ילדים.

עידית סילמן: חשבנו שזה דבר שכבר אבד מן העולם.

עידית סילמן: השאלה היא מה עושים עם המציאות הלא פשוטה הזו ואיך אנחנו מתקדמים איתה.

אילנה גנס: בוקר טוב לחברי הוועדה ולכל הנוכחים.

אילנה גנס: אציג בקצרה את סטטוס התפרצות נגיף הפוליו במדינת ישראל וכיצד אנחנו נערכים למבצע השלמת החיסונים.

אילנה גנס: אומר כמה מילים באופן כללי על מחלת הפוליו ומהי שגרת החיסונים הקיימת בפרוטוקול החיסונים הנדרש.

אילנה גנס: זוהי מחלה וירלית שנגרמת על ידי וירוס פוליו ששייך לקבוצה של אנטרו וירוסים - וירוסים שבדרך כלל מסתובבים במערכת העיכול.

אילנה גנס: ההדבקה שלו היא בדרך כלל בעקבות תנאי היגיינה.

אילנה גנס: זה וירוס שמופרש בעיקר בהפרשות, בצואה.

אילנה גנס: אם לא שומרים על היגיינה, במיוחד אחרי שירותים או לפני מגע במזון, הוא לרוב מועבר מאדם לאדם.

אילנה גנס: הווירוס יכול לחדור דרך מערכת העיכול, להתרבות שם, ומשם להמשיך לפעמים גם לזרם הדם, ואפילו להגיע עד למערכת העצבים המרכזית.

אילנה גנס: בגדול, בדרך כלל המאגר של הווירוס הזה הוא בעיקר בבני אדם.

אילנה גנס: יש כמה תיאורים בודדים של נוכחות הווירוס הזה גם בבעלי חיים.

אילנה גנס: מהלך המחלה מאופיין בדרך כלל בהעברה שלוקחת זמן עד למערכת העצבים המרכזית.

אילנה גנס: זה מתחיל מתסמינים אחרים.

אילנה גנס: בדרך כלל ההסתמנות הקלינית היא לא תסמינית.

אילנה גנס: אנחנו יודעים שלכ-80% עד 90% מהמקרים אין בכלל אף תסמונת קלינית.

אילנה גנס: לבין 10% עד 20% יש תסמינים קלים שיכולים להיות או נשימתיים או תסמינים של מערכת עיכול, כאבי בטן, כאבי שרירים, כאבי גרון, חולשה.

אילנה גנס: הם לרוב נמשכים מספר ימים והם חולפים.

אילנה גנס: רק במקרים מאוד מאוד נדירים, פחות מ-1%, אנחנו רואים את המחלה הנוירולוגית של שיתוק הילדים – פאראליטיק פוליו.

אילנה גנס: פאראליטיק פוליו יכול להופיע כפאזה שנייה של מחלה.

אילנה גנס: הוא כולל את אותם תסמינים עליהם כבר דיברנו, אבל הפעם הוא מערב גם תסמינים נוירולוגים.

אילנה גנס: בדרך כלל אנחנו רואים תופעה של שיתוק רפה, כאשר אנחנו מדברים רק על פגיעה מוטורית.

אילנה גנס: התחושה נשארת שמורה.

אילנה גנס: אם רואים שיש איזושהי פגיעה, כנראה שמדובר במשהו אחר.

אילנה גנס: יש כמובן מקרים גם יותר נדירים שאנחנו רואים איזושהי הופעה יותר מאוחרת, שיכולה לקרות אפילו אחרי עשרות שנים, או לחלופין החמרה של פגיעה נוירולוגיות קיימת, במידה והיא נשארת, אצל ילדים בעקבות המחלה.

אילנה גנס: לגבי הטיפול - כמו ברוב המחלות הווירליות, אין לנו טיפול יעיל או ספציפי למחלה הזו, אבל יש לנו כן דרך למנוע אותה באמצעות חיסון.

אילנה גנס: פרוטוקול החיסונים נחלק לשני סוגים עיקריים של חיסונים: חיסון ה-IPV, זהו חיסון מומת שניתן בהזרקה, וחיסון ה-OPV, שהוא חיסון חי מוחלש שניתן בטיפות דרך הפה.

אילנה גנס: למעשה, אנחנו מחסנים במדינת ישראל נגד נגיף הפוליו כבר משנות החמישים.

אילנה גנס: זה אחד החיסונים הכי ותיקים שיש לנו בתוכנית החיסונים.

אילנה גנס: זהו חיסון שהוא מאוד מאוד יעיל ובטוח.

אילנה גנס: אנחנו נותנים אותו כחלק מחיסוני שגרה, בעיקר בטיפות החלב, ויש גם מנת דחף שניתנת בבתי הספר.

אילנה גנס: שגרת החיסונים במדינת ישראל מדברת על כל סוגי החיסונים שאנחנו נותנים היום לילדים.

אילנה גנס: היא כוללת בתוכה כמובן גם את חיסוני הפוליו.

אילנה גנס: חיסוני הפוליו שאנחנו נותנים נחלקים לארבע מנות חיסון מומת הניתן בשנה הראשונה לחיי התינוק, מתוך כוונה להגן עליו מוקדם ככל הניתן ולהביא אותו לרמת מוגנות מרבית.

אילנה גנס: 90% ממקרים התחלואה בפוליו מתרחשים עד גיל 5.

אילנה גנס: זאת אומרת, זו מחלה שבאופן מובהק פוגעת הרבה יותר בילדים בהשוואה למבוגרים.

אילנה גנס: למעשה, חיסון ה-IPV הוא חיסון מומת שניתן כחלק משגרת החיסונים בהזרקה לתינוקות בשגרה בגילאים: חודשיים, ארבע, שישה ו-12 חודשים.

אילנה גנס: לאחר מכן, אנחנו מוסיפים גם מנת דחף.

אילנה גנס: בדרך כלל, בכיתה ב'.

אילנה גנס: זהו כבר חיסון שניתן במסגרת בריאות התלמיד.

אילנה גנס: חשוב לציין שהחלק הכי קריטי ביצירת הגנה על הילד עצמו זה לפחות שתי מנות ראשונות של חיסון IPV, שאנחנו יודעים שכבר מייצרות הגנה של 90% בפני תחלואה קלינית.

אילנה גנס: שלוש מנות כבר מעלות ל-99%.

אילנה גנס: אנחנו יודעים שיש דעיכה חיסונית מסוימת, ולכן נותנים גם מנה ארבע בגיל 12 חודשים, ומנה חמש של דחף בגילאי בית ספר, על מנת לייצר הגנה שנותנת מוגנות לכל החיים.

אילנה גנס: ילדים שהם מחוסנים, הם ילדים מוגנים.

אילנה גנס: בטח בפני פגיעה נוירולוגית.

אילנה גנס: באמצעות זה שאנחנו מחסנים את כל הילדים במדינת ישראל, אנחנו מייצרים הגנה גם על כל שכבות האוכלוסייה בצורה עקיפה כי אין לנו תחלואה.

עידית סילמן: אילנה, שרון נמצאת איתנו לכמה דקות.

עידית סילמן: אנחנו עוצרים אותך.

עידית סילמן: קודם כול, תודה רבה לך על זה שאת מצטרפת אלינו תוך כדי.

עידית סילמן: אני יודעת עד כמה הנושא חשוב לך ומשמעותי עבורך.

עידית סילמן: אנחנו שולחים מפה, גם בימים אלו, אלייך ואל אנשי משרד הבריאות חיזוקים על העבודה הטובה והמקצועית שאתם עושים.

עידית סילמן: שרון, בבקשה.

שרון אלרעי-פרייס: תודה.

שרון אלרעי-פרייס: אני אתן רק קצת רקע.

שרון אלרעי-פרייס: זהו באמת נושא מאוד חשוב ובוער.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מדברים על מחלה שהיא ברת חיסון לחלוטין וברת מניעה לחלוטין.

שרון אלרעי-פרייס: למעשה, אובחן מקרה קליני לפני כאר

שרון אלרעי-פרייס: בעה שבועות של ילד או ילדה עם שיתוק.

שרון אלרעי-פרייס: זה לחלוטין ניתן למניעה, ולכן הדבר הזה הוא מאוד מאוד משמעותי לטיפול מהיר.

שרון אלרעי-פרייס: אתם יודעים שיש חיסונים מומתים וחיסון חי מוחלש.

שרון אלרעי-פרייס: מטרת החיסון המומת היא לספק לילד הגנה מפני תחלואה קשה.

שרון אלרעי-פרייס: ברגע שיש סירקולציה של נגיף, אין שום יכולת להפסיק את התפשטותו בתוך הקהילה מבלי לתת נגיף חי מוחלש.

שרון אלרעי-פרייס: מטרת הנגיף החי מוחלש היא לייצר הגנה במעי.

שרון אלרעי-פרייס: בסוף זה וירוס שנכנס דרך הפה מהפרשות של הצואה או הפרשות נשימה של מערכות העיכול.

שרון אלרעי-פרייס: הוא נכנס דרך מערכת העיכול, ומתרבה במערכת העיכול ומופץ לאנשים אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: החיסון המומת לא מונע את ההתרבות שלו במעי.

שרון אלרעי-פרייס: לכן, זה חשוב מאוד כדי לייצר את ההגנה המקומית במעי, ושאותו אותו ילד לא יכול להדביק אנשים אחרים.

שרון אלרעי-פרייס: מבחינה היסטורית, ב-2005 הוחלט להפסיק את החיסון החי המוחלש כחלק מתוכנית החיסונים השגרתית במדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: זו היתה החלטה נכונה לאותה עת.

שרון אלרעי-פרייס: בזמנו מיגרנו את הפוליו, וזאת לאחר הרבה מאוד שנים שלא היתה תחלואה, וגם לא היתה עדות בביוב לזה שהנגיף מסתובב.

שרון אלרעי-פרייס: בדומה מאוד למה שנעשה בארצות הברית ב-2000, מדינת ישראל החליטה שאין צורך בנגיף חי מוחלש, ובאותה עת זה היה נכון.

שרון אלרעי-פרייס: למעשה, מ-2005 עד 2013 ילדים קיבלו רק את החיסונים המומתים כחלק מתוכנית החיסונים השגרתית.

שרון אלרעי-פרייס: ב-2013 התגלה נגיף בביוב, בעיקר בדרום, אבל גם במקומות אחרים בארץ.

שרון אלרעי-פרייס: בזמנו לא היה מקרה קליני של שיתוק, אבל כן ראו את זה.

שרון אלרעי-פרייס: גם כאשר נעשה סקר צואות מצאו אצל ילדים עדות לזה שיש פוליו, ומדינת ישראל יצאה למבצע שתי טיפות.

שרון אלרעי-פרייס: במבצע הזה הרבה מהילדים עד גיל 9 קיבלו מנת חיסון אחת של נגיף חי מוחלש, ולא הגיעו לקבל את מנת החיסון השנייה.

שרון אלרעי-פרייס: מ-2005 עד 2013 יש לנו שנתונים שרובם קיבלו רק מנת חיסון אחת.

שרון אלרעי-פרייס: מ-2014 כבר החזרנו את נגיף החי המוחלש להיות חלק מתוכנית החיסונים השגרתית.

שרון אלרעי-פרייס: כרגע אנחנו מגלים עדות להתפרצות של פוליו ואנחנו רואים את ההתפרצות הזו גם בזה שיש מקרה קליני.

שרון אלרעי-פרייס: מקרה קליני זה אומר שהוא קצה של קרחון.

שרון אלרעי-פרייס: יש עשרות, וכנראה מאות, של ילדים שנושאים את הנגיף הזה.

שרון אלרעי-פרייס: ברוב המקרים, בין 80% ל-90%, אין סימפטומים בכלל, ובין 10% ל-20% יש סימפטומים של מחלה דמוית שפעת, חום, כאבי בטן.

שרון אלרעי-פרייס: לא מבינים שמדובר בפוליו.

שרון אלרעי-פרייס: פחות מ-1% של המקרים, בין 1 ל-200 ילדים ל-1 ל-1,000 ילדים, יהיה ממש שיתוק.

שרון אלרעי-פרייס: היה לנו כבר עם מקרה עם שיתוק.

שרון אלרעי-פרייס: זה אומר שיש ככל הנראה הרבה מאוד ילדים שמסתובבים ונושאים את הנגיף הזה באזור ירושלים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים בבדיקות חוזרות בביוב שיש את הנגיף.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים את זה כבר גם בדגימות ביוב מחוץ לירושלים: בטבריה, בבית שמש, במודיעין עילית.

שרון אלרעי-פרייס: לכן, אנחנו יוצאים למבצע רחב היקף, שתפקידו לחזור למצב שהפוליו ממוגר ממדינת ישראל.

שרון אלרעי-פרייס: השלב הראשון נעשה במשך כל השבועות האחרונים, ובו היתה קריאה לכל הילדים לכל המחוסנים בירושלים ובמחוזות אחרים לבוא ולהשלים את חיסוני השגרה.

שרון אלרעי-פרייס: עכשיו אנחנו יוצאים במבצע שתי טיפות 2022 להשלמת החיסון החי המוחלש לכל אוכלוסיית הילדים עד גיל 17, למי שלא קיבל חיסון.

שרון אלרעי-פרייס: ככל שילדים קיבלו שתי מנות חיסון חי מוחלש במהלך חייהם, הם לא נדרשים לעשות עוד חיסון.

שרון אלרעי-פרייס: כאמור, יש הרבה מאוד שנתונים מ-2005 עד 2013 שלמעשה קיבלו רק מנת חיסון אחד.

שרון אלרעי-פרייס: הם נדרשים להגיע, וכל השנתונים הצעירים יותר אם הם לא עמדו בתוכנית החיסונים כפי שהומלץ מ-2014 על-ידי משרד הבריאות.

שרון אלרעי-פרייס: המהלך הזה הוא מאוד גדול.

שרון אלרעי-פרייס: הוא מתחיל היום בירושלים ובשבוע הבא הוא יתרחב לכל הארץ.

שרון אלרעי-פרייס: נעשה באמת מאמץ ניכר במשרד הבריאות, בקופות החולים, עם כל הגורמים השותפים, כדי להנגיש כמה שיותר את החיסונים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: תגברנו את מוקד קול הבריאות לענות לשאלות של אזרחים, את מוקד טיפות החלב.

שרון אלרעי-פרייס: עשינו וובינרים לרופאים, לאחיות, לאנשי בריאות הציבור, ומהשבוע יהיה באופן קבוע פעמיים בשבוע וובינרים בהם אפשר יהיה לשאול שאלות כדי לתת כמה שיותר מידע על המצב הזה וללוות את מבצע החיסונים הזה עם הרבה מאוד הסברה והנגשה שלנו כאנשי מקצוע לכל מי שרוצה לשאול ולהבין מה קורה ואיך אנחנו מתקדמים.

שרון אלרעי-פרייס: אשמח לענות על שאלות.

שרון אלרעי-פרייס: אני יודעת שאילנה איתכם.

שרון אלרעי-פרייס: היא מובילה את כל המבצע הזה מהצד הסיעודי והתכנון וההיערכות כי זה הרבה מאוד היערכות גם של כוח אדם מחסן שיגיע לטיפות ולמרכזי חיסונים בערים שבהן יהיו מרכזי חיסונים.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: בשנתיים האחרונות היה מיקוד מאוד מאוד גדול בחיסוני הקורונה לילדים ולאוכלוסיות מבוגרות יותר.

עידית סילמן: האם ככלל אנחנו רואים איזושהי הדרה מצד האוכלוסייה מהתחסנות בחיסוני שגרה?

עידית סילמן: יכול להיות שאנחנו צריכים לצאת בקריאה מאוד מאוד חשובה מפה, מוועדת הבריאות, לאנשים שהם קצת מפספסים את הרכבת, כנראה מתוך פחד, כשהם מדירים את רגליהם מטיפות החלב ומקבלת חיסונים לילדיהם.

עידית סילמן: יכול להיות שהם פספסו את זה גם בבתי הספר כיוון שלא היתה שגרה.

עידית סילמן: איפה זה עומד?

עידית סילמן: האם אנחנו אכן רואים את זה בנתוני טיפות החלב?

עידית סילמן: האם אנחנו צריכים לצאת מפה בקריאה מאוד מאוד חשובה?

שרון אלרעי-פרייס: הקריאה הזו היא מאוד מאוד מאוד חשובה.

שרון אלרעי-פרייס: תוכנית החיסונים במדינת ישראל מבוססת על חיסונים שמונעים מחלות בילדים ומונעים סיבוכים של אותן מחלות בילדים ובהיותם מבוגרים אחר כך.

שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה הוא מאוד מאוד חשוב בשמירת בריאות הילדים של כולנו.

שרון אלרעי-פרייס: השנתיים האחרונות כמובן יצרו אתגר.

שרון אלרעי-פרייס: האתגר הוא מכמה סיבות: גם מהסיבה של הפייק ניוז, שכולנו יודעים ופתאום כל דבר נהפך להיות עם סימני שאלה, גם על חיסונים שאנחנו מכירים אותם במשך שנים ונותנים אותם במשך שנים ועזרו לנו למגר מחלות.

שרון אלרעי-פרייס: בנוסף, היו גם בעיות לוגיסטיות.

שרון אלרעי-פרייס: היו סגרים, בתי ספר היו סגורים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רואים איזושהי עלייה מסוימת, לא מאוד גדולה, בסירוב לחיסוני ילדים בקרב ילדים בבתי ספר.

שרון אלרעי-פרייס: הרבה מאוד נבע באמת מהדברים הלוגיסטיים כמו זה שבתי הספר היו סגורים ומבעיות כגון אלה.

שרון אלרעי-פרייס: גם בטיפות החלב אנחנו רואים עלייה.

שרון אלרעי-פרייס: גם שם זה שילוב, בין אם זה של אנשים שמתנגדים או פוחדים או חוששים מהחיסונים, למרות שאנחנו נותנים אותם כבר הרבה מאוד שנים והצלחנו להגיע לאחוזי כיסוי מאוד טובים שפשוט העלימו את המחלות האלה ממדינת ישראל ותרמו מאוד לבריאות הילדים, אבל גם מהבעיות הלוגיסטיות.

שרון אלרעי-פרייס: מה שאנחנו רואים כרגע בשכונות מסוימות בירושלים לא נובע רק מהקורונה.

שרון אלרעי-פרייס: יש כיסים שלמים של אוכלוסיות שבאופן מתמשך לא מתחסנים.

שרון אלרעי-פרייס: גם שם חלק מסוים הוא אידיאולוגי וחלק מסוים הוא טכני.

שרון אלרעי-פרייס: למשל, משפחות קשות יום שצריכות להביא הרבה מאוד ילדים לטיפות החלב, ולהביא כל פעם ילד אחר במועד אחר.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים חשיבה בתוך משרד הבריאות, ונעשה אותה כמובן גם עם השותפים האחרים, איך אנחנו בסוף מנגישים בצורה הכי טובה את החיסונים האלה לכולם.

שרון אלרעי-פרייס: יש קומץ מתנגד אידיאולוגית ויהיה צורך להגיע ולדבר איתם, אבל יש גם הרבה אוכלוסיות שבגלל אורח החיים שלהן יותר קשה להן לעמוד בשגרת החיסונים ובלו"ז הזה שנדרש בתוכנית החיסונים, במיוחד משפחות מרובות ילדים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו צריכים להבין איך להגיע אליהן ולעזור להן לשמור על הילדים.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כרגע במבצע מאוד גדול כדי למגר כרגע את הפוליו, שהוא באמת סכנה לשיתוק ילדים אצל ילדים לא מחוסנים כרגע.

שרון אלרעי-פרייס: כל ילד שיגיע עם סימפטומים, זה יהיה כאב לב כי זה לחלוטין בר מניעה.

עידית סילמן: יש ילדים שקיבלו את המנה המחומשת ,DTap IPV Hib :

עידית סילמן: וזה מה שנרשם להם בפנקס החיסונים.

עידית סילמן: אלו היו ארבעה חיסונים של המחומשת והפוליו נמצא בפנים.

עידית סילמן: כל מי שחסר לו אחד מאלה, יצטרך ללכת ולהשלים אותם ספציפית – זו בדיקה אחת.

עידית סילמן: יש כאלה שקיבלו שתי זריקות.

עידית סילמן: איך זה נרשם בפנקס החיסונים?

עידית סילמן: איך הורים ייראו את זה?

עידית סילמן: האם אותו דבר?

שרון אלרעי-פרייס: באופן עקרוני בתוכנית החיסונים בשנה הראשונה נותנים את החיסון הזה בגיל חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה.

שרון אלרעי-פרייס: ארבעה חיסונים של חיסון מחומש בשנת החיים הראשונה.

שרון אלרעי-פרייס: זה כולל בתוכו כמובן גם את החיסון המומת לפוליו.

שרון אלרעי-פרייס: פשוט רואים מחומשת בגילאים האלה.

שרון אלרעי-פרייס: עכשיו, לאור ההתפרצות, אנחנו מקדימים את תוכנית החיסונים הזו ונותנים אותה בגיל שישה שבועות ועשרה שבועות כדי להגן.

עידית סילמן: האם זה שתי טיפות?

שרון אלרעי-פרייס: מה שתיארת כרגע זה החיסונים המומתים שהם בזריקה.

שרון אלרעי-פרייס: שתי הטיפות באופן רגיל בתוכנית החיסונים מגיעים בגיל חצי שנה ושנה וחצי.

שרון אלרעי-פרייס: גם אותם אנחנו מקדימים עכשיו והחיסון הראשון יכול להינתן עם מנת החיסון המומת הראשון.

שרון אלרעי-פרייס: בגיל עשרה שבועות כבר אפשר לתת את הטיפות הראשונות, ואחר כך, בהפרש של ארבעה שבועות, אפשר לתת את המנה השנייה.

שרון אלרעי-פרייס: אנחנו מקדימים את הכול כדי להגן כמה שיותר על הילדים הקטנים כך שהם לא יישארו חשופים בזמן שיש נגיף.

עידית סילמן: שרון, למי ההורים פונים כרגע?

עידית סילמן: הם בפניקה ובלחץ.

עידית סילמן: הם רוצים לצלם למישהו פנקס חיסונים ולשאול מה הם צריכים לעשות כרגע.

עידית סילמן: האם יש לנו מוקד לעניין הזה?

שרון אלרעי-פרייס: קודם כול, אפשר לפנות למוקד קול הבריאות – 5400*.

שרון אלרעי-פרייס: אפשר לעשות את הבדיקה הזו.

שרון אלרעי-פרייס: אפשר גם לפנות לקופות החולים.

שרון אלרעי-פרייס: משרד הבריאות מעביר לקופות החולים את הנתונים לגבי החיסונים שניתנו, וכמובן שבקופה רשום איזה חיסונים ניתנו על ידי הקופה.

שרון אלרעי-פרייס: כל המידע הזה זורם לכל הקופות.

שרון אלרעי-פרייס: אני יודעת שיש קופות שאפילו מנגישות את הנתונים האלה כבר היום בתיק הרפואי של ההורים.

שרון אלרעי-פרייס: הורים לילדים שמחוסנים על פי תוכנית חיסוני השגרה יכולים להיות רגועים.

שרון אלרעי-פרייס: ההורים לא צריכים להיות בלחץ.

שרון אלרעי-פרייס: הם יודעים שהם חיסנו את הילדים שלהם כנדרש.

שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שנדרש להשלים עוד מנה אחת של חי מוחלש, בוודאי לשנתונים 2005 עד 2013, אבל הם לא צריכים להיות בלחץ.

שרון אלרעי-פרייס: מי שלא זוכר אם הוא חיסן או לא, אלה הן הדרכים לבדיקה.

שרון אלרעי-פרייס: רוב ההורים במדינת ישראל כן מחסנים את הילדים שלהם לפי תוכנית החיסונים השגרתית, ולכן נדרשות לנו פה רק השלמות.

שרון אלרעי-פרייס: זה לא כמו שהיה ב-2013 שזה היה לחסן את כל הילדים.

עידית סילמן: שרון, תודה לך.

עידית סילמן: אנחנו מאוד מעריכים את עבודתך.

עידית סילמן: אני בטוחה שייצאו מכאן כותרות משמעותיות.

עידית סילמן: נמשיך עם אילנה והצוות כדי לאפשר את כל ההסברה ועם הדוברים השונים.

עידית סילמן: תמשיכי בעשייתך הברוכה.

עידית סילמן: חג אביב שמח.

שרון אלרעי-פרייס: חשוב ודחוף לעסוק בזה ולהגן על הילדים שלנו.

שרון אלרעי-פרייס: תודה.

עידית סילמן: אילנה, ראינו שבשנת החיים הראשונה ניתנת המנה המחומשת בגיל חודשיים, ארבעה חודשים, חצי שנה ושנה.

אילנה גנס: ולאחר מכן יש גם מנת בוסטר שניתנת בגילאי בית ספר.

אילנה גנס: בדרך כלל, בכיתה ב'.

אילנה גנס: והחיסון בטיפות הוא החיסון חי מוחלש שניתן בשגרה בגיל שישה חודשים ו-18 חודשים.

אילנה גנס: תיכף נדבר על ההקדמה שעשינו בתוכנית החיסונים בעקבות ההתפרצות על מנת להגיע לכמה שיותר ילדים ולהמשיך לחסן אותם.

אילנה גנס: כמה מילים לגבי החלק שלנו בתוכנית העולמית למיגור הפוליו.

אילנה גנס: שוב, אנחנו מדברים על מחלה מאוד מאוד קשה וכל העולם כרגע מנסה למגר אותה.

אילנה גנס: אנחנו מבינים שככל שיהיו פחות מקרי תחלואה וכשכולנו ניקח חלק במאמץ המשותף, הסיכוי שהמחלה הזו תיעלם מהעולם כמה שיותר מהר יהיה יותר טוב.

אילנה גנס: לכן, ארגון הבריאות העולמי מוביל כבר עשרות שנים תוכנית עולמית למיגור הפוליו, ואנחנו חלק ממנה.

אילנה גנס: מהות התוכנית הזו היא שכל מדינות העולם נדרשות לקיים ניטור אינטנסיבי וקבוע של נגיף הפוליו בשפכים, וגם ניטור קליני, ואנחנו עושים זאת גם במדינת ישראל.

אילנה גנס: במידה ויש אינדיקטור קליני או אינדיקטור בשפכים או שניהם יחד לקיום הנגיף, יש לקיים התערבות מהירה ויעילה.

אילנה גנס: לצערנו, זו תמונה שמציגה אותנו ברשימה מאוד מאוד לא מחמיאה של מדינות, בעיקר מדינות אפריקה, בהן יש עדיין מקרים קליניים של פוליו.

אילנה גנס: כמובן גם ניטורי ביוב.

אילנה גנס: אלו מדינות שפחות עוסקות גם בניטור קליני, וגם בניטור שפכים כמובן.

אילנה גנס: רוב מדינות העולם נמצאות היום במצב מצוין, בדומה למצב בו גם אנחנו היינו, כשהמחלה הזו לא היתה קיימת ולא ראינו אותה, לא במקרים קליניים ולא בביוב.

אילנה גנס: כפי שהזכירה שרון, אנחנו זיהינו קודם כול את הנגיף הזה בביוב במסגרת ניטור שפכים באזורים שמנזקים בעיקר את אזור ירושלים.

אילנה גנס: במקביל, קיבלנו גם דיווח מאחד מבתי החולים בירושלים על מקרה קליני של ילדה לא מחוסנת עם אותו שיתוק רפה שהוא הסתמנות קלינית מאוד מאוד אופיינית שיכולה לבוא לידי ביטוי כתוצאה מהדבקה בנגיף הפוליו.

אילנה גנס: לאחר שהצלבנו את הנתונים במעבדה, גם של ניטור הביוב וגם של בדיקת צואה של הילדה, ראינו שמדובר באותו נגיף, ולכן הערכנו שיש העברה של הנגיף בקהילות לא מחוסנות, בעיקר באזור ירושלים.

אילנה גנס: ראינו בכמה וכמה דגימות חוזרות שהתוצאה הזו חוזרת על עצמה.

אילנה גנס: עשינו מספר דברים: ראשית, קודם כול, יצאנו בקריאה ופרסמנו הודעה לכל ההורים במדינת ישראל קודם כול לוודא שהילדים שלהם מחוסנים על פי הנחיות חיסוני השגרה.

אילנה גנס: בנוסף, עשינו פנייה יזומה לכל הילדים באזור ירושלים שלא חוסנו, בדגש על אזורים עם כיסוי חיסוני נמוך.

אילנה גנס: אבל לא רק בירושלים, גם בארץ.

אילנה גנס: אנחנו מכירים עוד כמה וכמה אזורים שגם בהם אנחנו רואים איזושהי ירידה בכיסוי החיסוני.

אילנה גנס: הרחבנו והגדלנו את פעילות טיפות החלב.

אילנה גנס: תחילה באזור ירושלים עצמה וגם במחוז ירושלים.

אילנה גנס: בעיקר באזורים כמו: בית שמש, ביתר עילית, שבהם ראינו ירידה בכיסוי החיסוני.

אילנה גנס: טיפות החולים היו פתוחות למעשה חמישה ימים בשבוע, משמונה בבוקר עד שמונה בערב.

אילנה גנס: הילדים הוזמנו אפילו להגיע ללא תור באופן דחוף להשלמת החיסונים.

אילנה גנס: פתחנו את מרבית את טיפות החלב גם בימי שישי.

אילנה גנס: בנוסף, מנכ"ל משרד הבריאות מינה ועדה מייעצת לנושא הפוליו, שהתכנסה מספר פעמים במהלך התקופה הזו, ולמעשה כל כמה ימים.

אילנה גנס: במסגרת הוועדה הוחלט גם להקדים את מתן שתי המנות הראשונות.

אילנה גנס: במקום גיל חודשיים וארבעה חודשים, לאיזשהו פרק זמן מינימלי שבו ניתן לתת את החיסון המומת, כשזה בגיל שישה שבועות ועשרה שבועות, ואז אפשר להקדים גם את המנה הראשונה של טיפות ה-OPV הניתנות ביחד עם המנה השנייה בגיל עשרה חודשים.

אילנה גנס: בהתחלה ההנחיה הזו יצאה לגבי ירושלים, ועכשיו, ככל שאנחנו רואים את המשך התפשטות הנגיף הזה בשפכים, גם לאזורים נוספים.

אילנה גנס: אנחנו הרחבנו את האינדיקציות האלה של הקדמת החיסונים לתינוקות הקטנטנים על מנת להגיע לכיסוי חיסוני ומוגנות גבוהה ככל הניתן גם בתינוקות הקטנים על מנת שהם יהיו מוגנים.

אילנה גנס: כאמור, שתי מנות כבר מייצרות לנו הגנה של לפחות 90% בפני הדבקה ותחלואה קלינית בקרב ילדים ואז מאפשרות גם מתן טיפות OPV עם המנה השנייה, וכך מצמצמות את התפשטות המגפה הזו ביתר הציבור.

אילנה גנס: עשינו סקרי צואה.

אילנה גנס: הרחבנו והגברנו את תדירות ניטורי הביוב, גם באזור ירושלים וגם ביישובים נוספים, בדגש על אזורים שבהם אנחנו יודעים שיש כיסוי חיסוני יותר נמוך.

אילנה גנס: הרחבנו גם את הניטור האפידמיולוגי.

אילנה גנס: כלומר, עשינו וובינרים, כפי שהזכירה שרון, לכל צוותי הרפואה, ותחילה באזור ירושלים, בבתי החולים וגם בקופות.

אילנה גנס: כמובן שכולנו, רופאים ואחיות, ומקצועות פארא-רפואיים, למדנו על מחלת הפוליו בתוכנית הלימודים הבסיסית, אבל למעשה מרביתנו מעולם לא ראינו מקרה פוליו, ולכן היה לנו מאוד מאוד חשוב להעשיר את צוותי הרפואה ביידע מקצועי ספציפי, בקליניקה, בהסתמנות, בבדיקות הקיימות, ומה הפעולה הנכונה במידה ומגלים מקרה של חשד.

אילנה גנס: השלמנו דבר שהיה מאוד מאוד קריטי.

אילנה גנס: בנוסף, באזור ירושלים ביקשנו לנטר גם מצבים של דלקת קרום המוח ממקור וירלי מתחת לגיל 15.

אילנה גנס: כי כאמור, חלק מהסיבוכים שנגיף הפוליו יודע לעשות זה להגיע למערכת העצבים המרכזית ולגרום גם לדלקת קרום המוח מעבר להופעת השיתוק הרפה.

אילנה גנס: הזכרתי הסברה לצוותי הרפואיים.

אילנה גנס: כמו כן, הנחיות של הקפדה על חיסון בתוקף גם לאוכלוסיות שהן בסיכון מבחינת חשיפה תעסוקתית.

אילנה גנס: כלומר, עובדי בריאות, עובדי שפכים, ביוב, וכו', על מנת למנוע תחלואה באוכלוסיות האלה.

אילנה גנס: מבחינת סטטוס חקירה אפידמיולוגית עדכני - נכון לעכשיו אנחנו יודעים על שמונה מקרים של ילדים עם ממצא חיובי של נגיף הפוליו בתרביות הצואה שלהם.

עידית סילמן: מה זה אומר?

עידית סילמן: אנחנו יודעים שהם עם ממצא חיובי, אבל האם יש איזושהי באמת השפעה?

אילנה גנס: כאמור, כרגע רק ילדה אחת עם תסמינים קליניים.

אילנה גנס: יתר הילדים א-סימפטומטיים.

עידית סילמן: האם ניתן למנוע את זה עכשיו אצלם?

אילנה גנס: הדרך כרגע למניעה היא לתת חיסונים.

אילנה גנס: שוב, ילד שכבר נחשף, אנחנו יודעים שבדרך כלל תוך כמה שבועות אנחנו צפויים לראות הסתמנות קלינית.

אילנה גנס: קשה לדעת כמה זמן הם מפרישים את הנגיף בצואה.

אילנה גנס: סביר להניח שאם עברו מספר שבועות מהמועד בו זיהינו את הנגיף בדגימת הצואה שלהם והם לא פיתחו תסמינים, לפחות בשלב המיידי אנחנו מעריכים שככל הנראה לא צפויה הסתמנות קלינית חריגה.

אילנה גנס: שוב, לפוליו יכולה להיות הופעה של תסמינים או איזושהי החמרה נוירולוגית שיכולה לקרות גם עשרות שנים לאחר מכן.

אילנה גנס: לכן אנחנו רוצים כרגע להגיע לכמה שיותר ילדים ולחסן אותם ולהגן עליהם ככל הניתן.

אילנה גנס: כרגע, לפחות מתוך המקרים שזיהינו, כולם מתוך אזור ירושלים.

אילנה גנס: הם מתגוררים בשכונות צפופות.

אילנה גנס: כל הילדים שאנחנו כרגע זיהינו אותם עם תרביות צואה חיוביות, הם ילדים אינם מחוסנים.

אילנה גנס: חלקם אפילו לא היו רשומים ואף פעם לא ניגשו לטיפות חלב ואין לנו שום מידע לגבי המוסד החינוכי אליהם הם משתייכים.

אילנה גנס: כלומר, גם החקירה האפידמיולוגית פה היתה יותר מורכבת כי אנחנו מדברים על אוכלוסיות שמעולם לא חוסנו.

אילנה גנס: אגב, לא רק לפוליו אלא גם לנגיפים אחרים.

אילנה גנס: עד עכשיו, ברגע שהגיעו משפחות כאלה מאזור ירושלים להשלמת חיסוני פוליו, אנחנו עשינו מאמץ מרבי כדי להשלים להם את כל תוכנית החיסונים השגרתית.

אילנה גנס: כלומר, כולם קיבלו גם הפטטיס וגם MMR, וכל מה שניתן לתת באותו מפגש לכל הילדים, להקים עליהם רישום, כדי שנוכל ליצור איתם קשר, לתזכר ולזמן אותם גם להמשך תוכנית החיסונים.

אילנה גנס: עד עכשיו פריסת אתרי התחסנות התמקדה באזור ירושלים.

עידית סילמן: האם כל הילדים האלה הם מאזור מסוים?

אילנה גנס: כן, כולם מאזור מרכז ירושלים.

עידית סילמן: אמרו שיש ממצאים גם במודיעין.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו רואים זאת בניטור שפכים.

אילנה גנס: כלומר, יש עוד אנשים שמפרישים את הנגיף.

אילנה גנס: כרגע יש לנו תוצאות חיוביות בביוב.

אילנה גנס: הריכוז הכי גבוה זה אזור ירושלים, אבל יש גם בבית שמש, בביתר עילית, מודיעין, מכבים-רעות.

עידית סילמן: אנחנו רואים שזה לאט לאט זה מתפשט לרחבי הארץ.

עידית סילמן: מכאן צריך להגיד להורים שיש התפרצות והתפשטות של הנגיף.

עידית סילמן: אילנה, האם נכון לומר שזה בסוף יגיע ככל הנראה לכל מקום במדינת ישראל?

עידית סילמן: האם יש סיכוי כזה?

אילנה גנס: יש.

אילנה גנס: לכן, אנחנו כרגע לא מסתפקים בהשלמת חיסונים באזור ירושלים אלא יוצאים למבצע ארצי.

אילנה גנס: אני חייבת לציין שלמרות שהמבצע הארצי הגדול עדיין לא התחיל, בכל מחוזות משרד הבריאות, וגם בכל הקופות, נעשתה עבודה בשלושה שבועות האחרונים שהיא דומה למה שנעשה בירושלים.

עידית סילמן: אילנה, אני מקבלת עכשיו שאלות מההורים.

עידית סילמן: תוך כמה זמן מרגע קבלת החיסון הילדים מוגנים מפני הנגיף?

אילנה גנס: באופן עקרוני, מנה ראשונה בלבד של IPV עדיין לא מייצרת הגנה מלאה מספיק טובה.

אילנה גנס: המנה השנייה הניתנת ארבעה שבועות לאחר מכן היא כבר מנה שתוך כמה ימים אנחנו יודעים שהילד מוגן לפחות ב-90% מפני הופעת מחלה.

עידית סילמן: זה משמעותי.

עידית סילמן: אני מבקשת מהורים ששומעים אותנו עכשיו לבדוק את פנקס החיסונים של הילדים.

עידית סילמן: אתם יכולים להתקשר גם למוקד קול הבריאות 5400*.

עידית סילמן: טיפות החלב נמצאות באחריות משרד הבריאות.

עידית סילמן: הם בדרך להעביר את נתוני החיסונים לקופות החולים.

עידית סילמן: מי שלא, אז דרך משרד הבריאות.

עידית סילמן: מי שנמצא בטיפות החלב של משרד הבריאות, שיברר שם.

עידית סילמן: בקופות החולים גם אפשר לנסות לברר.

עידית סילמן: אני ביררתי בקופות החולים ואחר כך עברתי לטיפות החלב כי אני נמצאת בטיפות חלב.

עידית סילמן: אין לי טיפת חלב בתוך סניף של קופת החולים.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שחלק מטיפות החלב כן בהחזקה של קופות החולים.

עידית סילמן: יש מידע למי שנמצא שם והוא יכול לברר.

עידית סילמן: אנחנו מבקשים וקוראים מפה להורים לקחת אחריות על בריאות ילדיהם.

עידית סילמן: ניתן למנוע זאת.

עידית סילמן: כולם כרגע בודקים, נזהרים, וגם מחסנים במידת הצורך.

אילנה גנס: חשוב לציין שאזור ירושלים הוא גזרה קצת יותר ייחודית.

אילנה גנס: מרבית טיפות החלב בעיר ירושלים, כמעט כולן, ניתנות על ידי עיריית ירושלים.

אילנה גנס: זה מודל ייחודי שקיים במספר רשויות ירושלים, בעיקר בירושלים ותל אביב, שמפעילות את שירותי טיפות החלב במסגרת הרשות המקומית עצמה בהסדר משותף עם משרד הבריאות לגבי מימון התקנים של האחיות שמפעילות ונותנות את השירות.

אילנה גנס: נתח מאוד גדול של הפעילות בוצע בטיפות החלב של עיריית ירושלים.

אילנה גנס: נתח משמעותי נוסף בטיפות חלב של משרד הבריאות, בעיקר כל אזור עוטף ירושלים: ביתר עילית, בית שמש, פרוזדור ירושלים, אבו גוש וכו'.

אילנה גנס: בנוסף, כמובן לכל ארבע הקופות יש במחוז ירושלים גם טיפות חלב שלהן.

אילנה גנס: יחסית במספרים קטנים.

אילנה גנס: אין לנו פריסה משמעותית של טיפות חלב של קופות בגזרת ירושלים.

אילנה גנס: אבל כולן נרתמו למאמץ הזה ועסקו בזה בצורה מאוד אינטנסיבית.

אילנה גנס: הן השלימו לא רק את חיסוני הפוליו אלא את מרבית חיסוני השגרה שניתן להשלים כבר באותו מפגש אליו מגיעה המשפחה והילדים.

אילנה גנס: כיסוי חיסוני לפני האירוע.

אילנה גנס: אנחנו מסתכלים על כמה פרמטרים בכיסוי חיסוני: ראשית, כיסוי חיסוני במועד.

אילנה גנס: אנחנו מעריכים שילד היה אמור להשלים עד גיל 13 חודשים, עד גיל שנה וחודש, לפחות את ארבע מנות החיסון הראשונות.

אילנה גנס: זה המדד עליו אנחנו מסתכלים כשאנחנו בוחנים כיסוי חיסוני במועד.

אילנה גנס: אפשר לראות שהכיסוי החיסוני של ה-IPV ברמה הארצית, נכון לינואר 2022, מוערך סביב קצת פחות מ-90% ילדים שקיבלו מנה ראשונה.

אילנה גנס: ככל שאנחנו מדברים על יותר מנות, אנחנו רואים שהכיסוי הזה יורד.

אילנה גנס: זה לא אומר שהילדים לא הגיעו לכיסוי החיסוני הנדרש, הם פשוט מגיעים אליו בעיכוב.

אילנה גנס: זה הכיסוי של ה-OPV, של הטיפות, שהוא אפילו הרבה יותר נמוך.

אילנה גנס: נוכל לראות מנה ראשונה, מנה שנייה.

אילנה גנס: אלו מדדים שמסתכלים על מתן חיסון במועד.

אילנה גנס: מה שבעיקר חשוב לראות הוא שבסוף אנחנו רואים שככל שעובר הזמן, רוב הילדים משלימים את תוכנית החיסונים, אבל פשוט בעיכוב.

אילנה גנס: זו תופעה שאנחנו קוראים לה דחיינות בקבלת חיסונים.

אילנה גנס: יש לא מעט משפחות שיש להן באמת קושי, במיוחד משפחות מרובות ילדים קטנים עם מרווחי גילאים קטנים ביניהם.

אילנה גנס: אנחנו מבינים את המורכבות בהגעה לטיפת החלב כי בשנה הראשונה תוכנית החיסונים היא באמת מאוד מאוד אינטנסיבית.

אילנה גנס: אנחנו מכירים את זה שלרוב מביאים כמה ילדים יחד.

אילנה גנס: לפעמים ילד שהיה צריך לקבל חיסון בגיל חצי שנה, מקבל אותו בגיל עשרה חודשים, שנה, ואפילו יותר.

אילנה גנס: ראינו את זה עכשיו כשהמשפחות הגיעו להשלמת החיסונים בצורה מאוד מאוד מובהקת.

אילנה גנס: בסופו של דבר, אנחנו רואים שעיקר הפערים הם בשנתיים האחרונות.

אילנה גנס: זה מתקשר לשאלתך, חברת הכנסת סילמן, לגבי שנתיים של קורונה, שבהן ראינו באמת שהפער שנצבר היה יותר גדול.

אילנה גנס: חלק מהירידה בכיסוי החיסוני קשור לסגרים, במיוחד בגל הראשון.

אילנה גנס: בגל הראשון מרבית מטיפות החלב היו סגורות.

אילנה גנס: הוצאנו יותר ביקורי בית, ניסינו להביא את השירות לבית הלקוח, אבל כמובן שגם שם לא ניתן לתת את כל חיסוני השגרה לכל הילדים.

אילנה גנס: לכן, צברנו בשנתיים של קורונה בהחלט פער יותר גדול לעומת השנים הרגילות.

אילנה גנס: חלקו גם בבריאות התלמיד וחלקו גם בטיפות החלב, וזאת בגלל סגרים ובגלל הימנעות מסוימת של אוכלוסייה להגיע למקומות המוניים ולמקומות בהם ילדים.

אילנה גנס: מרבית הילדים בגילאים האלה עד היום אינם מחוסנים, וגם לא מחלימים, ולכן מראש היו לא מעט חששות בקרב הציבור מלהגיע למרפאות בכלל, גם לקופות החולים וגם לטיפות החלב.

אילנה גנס: אנחנו רואים את המגמה של פגיעה בכיסוי חיסוני, במיוחד בשנתיים האחרונות, על השנתונים האחרונים.

אילנה גנס: זה נכון גם לגבי bOPV וגם לגבי .

אילנה גנס: IPV אלו הנתונים.

אילנה גנס: כבר באמצע המבצע הצלחנו להעלות את שיעורי הכיסוי החיסוני.

אילנה גנס: במנה הראשונה מעל 98% בפרק זמן יחסית קצר, וכל זאת באמת בזכות מאמץ אינטנסיבי מאוד מאוד גדול גם של טיפות החלב שלנו, של עיריית ירושלים ושל כל הקופות.

אילנה גנס: כולם עשו יישוג לכל הלקוחות ולכל המשפחות של ילדים לא מחוסנים על מנת להגיע לכיסוי חיסוני מקסימלי, קודם כול ב-IPV.

אילנה גנס: כאמור, אי אפשר לתת את הטיפות לפני שהילד קיבל את שתי המנות הראשונות.

אילנה גנס: אפשר לתת ביחד עם מנה שנייה לפי הפרוטוקול המקוצר.

אילנה גנס: אתם רואים כאן שגם כיסוי של פוליו טיפות השתפר לעומת מה שראיתם קודם.

אילנה גנס: היום אנחנו כמובן נמצאים כבר במצב אחר.

אילנה גנס: דיברנו על דיגום ביוב.

אילנה גנס: אלו האזורים שבהם אנחנו יודעים בוודאות שיש נגיף פוליו בשפכים.

אילנה גנס: זה אומר שיש שם אנשים שמפרישים את הנגיף הזה בצואה.

אילנה גנס: זה לא מגיע משום מקום לביוב, זה מגיע מאנשים שנושאים את הנגיף ומפרישים אותו.

אילנה גנס: ככל שראינו שהתחלואה מתפשטת מחוץ לירושלים, הבנו שאין דרך לעצור את ההתפשטות הזו.

אילנה גנס: כמובן שהתייעצנו עם ארגון הבריאות העולמי, עם מיטב המומחים בעולם.

אילנה גנס: ההמלצה החד משמעית של כל הגורמים היתה לצאת למבצע ארצי של השלמת חיסוני ה .

אילנה גנס: bOPV- אתם רואים פה קצת תמונות של דיגומי הביוב.

אילנה גנס: אנחנו עושים את זה בהמון נקודות בארץ.

אילנה גנס: עשינו איגום יחד עם דיגומי ביוב לקורונה כי גם לקורונה אנחנו מנטרים שפכים.

אילנה גנס: יש לנו היום מערך שלכולל הרבה יותר נקודות דיגום.

אילנה גנס: לקחנו את הדגימות האלה גם לבדיקות פוליו.

אילנה גנס: עיריית ירושלים קראה לכל התושבים להגיע ולהתחסן כשהתחלנו את מבצע השלמות החיסונים.

אילנה גנס: אתם רואים פה את כל הפרסומים שיצאו.

אילנה גנס: טיפות החלב היו ממש מלאות בהרבה מאוד משפחות.

אילנה גנס: היתה היענות מצוינת של הציבור בעקבות הקריאה שיצאנו אליה גם באזור ירושלים ובכל הגזרה הסובבת.

אילנה גנס: המשפחות הגיעו והמתינו בסבלנות.

אילנה גנס: אני רוצה להודות לכל המשפחות בהזדמנות זו על כך שהן קודם כול דאגו לילדים שלהן והגיעו והשלימו את החיסונים לכל מי שהיה צריך.

אילנה גנס: היתה מאוד הסברה.

אילנה גנס: קודם כול ספציפית לגזרת ירושלים, כולל פרסום המונגש לציבור הזה.

אילנה גנס: אולי פחות שמעתם את הדיווחים על פוליו בערוץ 12, 13, 14, כי זה היה מוכוון קודם כול באמת לאוכלוסייה מאוד מאוד ספציפית, אוכלוסייה שהדרך להגיע אליה היא דרך אחרת.

אילנה גנס: פנינו לכל ערוצי ההסברה הרלוונטיים לאוכלוסייה הרלוונטית באמצעות פשקווילים שפוזרו, מידע שהגיע לתיבות דואר, וכן באתרים.

אילנה גנס: העיתונות החרדית מאוד סייעה לנו לקדם את הנושא הזה לאוכלוסיות הרלוונטיות.

אילנה גנס: אתם רואים פה תמונה שממש מדברת על מהפך עם הגעה לקרוב ל-100% התחסנות לפוליו באזור מאה שערים.

אילנה גנס: זו אחת השכונות שבה ראינו את הירידה הכי משמעותית בכיסוי חיסוני.

אילנה גנס: זו בהחלט אוכלוסייה שאנחנו מכירים ואת הקושי והמורכבות להגיע עם מספר ילדים גדול לטיפות החלב בשביל להשלים את תוכנית החיסונים.

אילנה גנס: אנחנו כרגע לקראת הרחבת מבצע פוליו שהולך להיות בכל הארץ.

אילנה גנס: במסגרתו אנחנו גם רוצים להשלים את חיסוני ה-IPV כחיסון מחומש שניתן מתחת לגיל 6 ולילדים יותר מבוגרים.

אילנה גנס: אין לנו הרבה כאלה.

אילנה גנס: מרבית הילדים מחוסנים לפחות בחלק מהמנות.

אילנה גנס: כאמור, לפחות שתי מנות מייצרות הגנה בסיסית שהיא טובה, אבל ללא ספק יש חשיבות להשלים את כל פרוטוקול החיסונים.

אילנה גנס: פחות דחוף לעומת שתי המנות הראשונות, אבל בהחלט חשוב ונדרש.

אילנה גנס: השלמה של טיפות OPV.

אילנה גנס: שוב, אנחנו מדברים פה בעיקר על שנתונים 2005 עד 2013 כי בשנים האלו זה לא היה חלק מחיסוני השגרה.

אילנה גנס: אנחנו מדברים פה על ילדים נורמטיביים ומשפחות שחיסנו את הילדים בכל חיסוני השגרה כנדרש, אבל אז התוכנית לא כללה את החיסונים האלה.

אילנה גנס: חלקם הגדול השלימו מנה אחת ב-2013 במבצע הקודם והם נדרשים להשלים רק את המנה השנייה.

אילנה גנס: הקדמנו את מנות החיסונים וקיצרנו מרווחי הזמן בין המנות על סמך המלצה של ועדת מומחים מייעצת שהמליצה להקדים.

אילנה גנס: כרגע אנחנו מדברים על השלמת חיסונים לקבוצות גילאים עד גיל 17, כולל, סלקטיבי.

עידית סילמן: מה עושים עם הילדים מעל גיל 17?

עידית סילמן: הם לא חשופים לזה?

אילנה גנס: כולם קיבלו את זה גם אז.

אילנה גנס: לפני 2005 היו מחוסנים ולכן לא נדרש להשלים.

אילנה גנס: זו מחלה שאנחנו לא רואים אותה במבוגרים.

אילנה גנס: זו מחלה שפוגעת בעיקר בילדים, והם מעל 90% מהמקרים.

אילנה גנס: לכן, אין צורך לחסן מבוגרים מעל גיל 18.

אילנה גנס: אנחנו יוצאים למבצע כלל ארצי.

אילנה גנס: אנחנו מדברים פה על מספרים מאוד מאוד גדולים.

אילנה גנס: כרגע יש לנו הערכה של כמעט 2 מיליון ילדים שצריכים להשלים מנה אחת לפחות של טיפות ה-OPV.

עידית סילמן: 2 מיליון ילדים עד גיל 17 זה המון.

אילנה גנס: רוב הילדים בין 2005 ל-2013, כל השנתונים האלה, לא קיבלו את החיסון הזה במסגרת שגרת החיסונים.

עידית סילמן: מה זה אומר עלינו כאוכלוסייה?

עידית סילמן: האם זה אומר שאנחנו בסוף לא הולכים לטיפת חלב להתחסן?

עידית סילמן: האם זה אומר שיש אי-בהירות?

אילנה גנס: לא, אנחנו הולכים.

אילנה גנס: זו אוכלוסייה נורמטיבית לחלוטין שחיסנה את הילדים בכל חיסוני השגרה, אבל זה לא היה חלק מפרוטוקול החיסונים כי ראינו במשך תקופה מאוד מאוד ארוכה שאין לנו מקרי פוליו.

עידית סילמן: זה כאילו פס מן העולם ואמרנו שזה כבר לא קיים.

עידית סילמן: כלומר, אלו שנולדו בין 2005 ל-2013 נמצאים בסכנה מאוד גדולה אם הם לא התחסנו.

אילנה גנס: נכון, אם הם לא התחסנו.

אילנה גנס: שוב, רובם התחסנו גם בחיסון המומת וקיבלו את הפרוטוקול הרגיל.

אילנה גנס: לגבי החיסון החי מוחלש, שהוא זה שעוזר לנו לעצור את המשך התפשטות המגפה - רוב הילדים קיבלו רק מנה אחת במסגרת מבצע ההשלמה הקודם ב-2013.

אילנה גנס: וזה מה שהם בעיקר נדרשים להשלים.

אילנה גנס: מרבית הילדים מחוסנים בחיסון מומת.

אילנה גנס: השנתונים העיקריים שבהם חסר להם הכיסוי החיסוני של החיסון המומת, ה-IPV, זה בעיקר ילדים קטנים עד גיל שנתיים.

אילנה גנס: עד עכשיו התמקדנו באוכלוסייה הזו וכרגע חיסנו את רובה ורוב הילדים כבר קיבלו לפחות מנה אחת.

אילנה גנס: אנחנו כבר מעל 98% בכיסוי חיסוני נכון לרגע זה בחיסון ה-IPV, גם ארצי וגם באזורים בהם ראינו ירידה בכיסוי החיסוני.

אילנה גנס: שוב, אנחנו עדיין רוצים להגיע גם שם כמובן ל-100%.

אילנה גנס: עיקר המאמץ שלנו כרגע מוכוון להשלמה של ה- bOPV, של החיסון החי מוחלש שניתן בטיפות, על מנת לעצור את המשך התפשטות המגפה ולהגן בצורה מיטבית על כולנו, על כל האוכלוסייה.

אילנה גנס: גם על ילדים אבל גם על מבוגרים שסובלים ממחלות רקע ויכולים עדיין להידבק ולחלות כי ילדים יכולים להפריש את הנגיף הזה בתוך המערכת החיסונית.

אילנה גנס: המשמעות של מתן טיפות היא להגן גם על מערכת עיכול ולמנוע את המשך הפרשת הנגיף במערכת העיכול.

אילנה גנס: אלו המספרים.

אילנה גנס: אנחנו מדברים פה על מסה מאוד מאוד גדולה.

אילנה גנס: לכן, אנחנו נדרשים ללכת פה למבצע גדול ורחב הכולל בתוכו גם השלמה של מלאי חיסונים.

אילנה גנס: המספרים הם עצומים.

אילנה גנס: לכן, אנחנו כרגע בתהליך השלמה של רכש והבאה של כמעט 2.5 מיליון של חיסונים נוספים למדינת ישראל.

אילנה גנס: המלאי הזה מנוהל על ידי ארגון הבריאות העולמי.

אילנה גנס: עשינו את תהליך הרכש והוא בדרכו לישראל.

אילנה גנס: הוא צפוי להגיע במהלך השבוע הקרוב ואז נוכל לצאת למבצע ארצי.

אילנה גנס: כרגע אנחנו עדיין מחסנים בעיקר את אזור ירושלים.

אילנה גנס: כמובן שנרחיב את זה ככל שהחיסונים יגיעו.

אילנה גנס: אנחנו מדברים על תוכנית מבצע הכוללת הרבה מאוד גורמים נוספים שייקחו חלק.

אילנה גנס: ראיתם את המספרים.

אילנה גנס: אלו מספרים מאוד מאוד גדולים ואין לנו יכולת.

אילנה גנס: לרוב אנחנו לא נוהגים לקבל ילדים כל כך גדולים בטיפות חלב.

אילנה גנס: אי אפשר להביא עכשיו 2.5 מיליון ילדים לטיפות חלב.

אילנה גנס: ילד בן 17 כבר קצת פחות רגיל ללכת לטיפת חלב לקבלת חיסון.

אילנה גנס: אנחנו צריכים פה באמת מאמץ משותף ואיגום משאבים עם כל מערכת הבריאות במדינת ישראל.

אילנה גנס: אנחנו באמת שמחים גם הפעם הזו להירתמות.

אילנה גנס: אנחנו זוכים לשיתוף פעולה נהדר מכל קופות החולים ומכל מערכת הבריאות באירוע הזה.

אילנה גנס: הם לקחו את חלקם בדבר הזה.

אילנה גנס: כל קופה עכשיו כבר בנתה לעצמה תוכנית של פריסת אתרי התחסנות ויצירת קשר עם האוכלוסיות.

אילנה גנס: אנחנו עכשיו בשלב של השלמת עבודה והעברת נתוני התחסנות לכל קופות החולים, וגם הקופות מעבירות אלינו את הנתונים שיש בידיהן כדי שכולנו נהיה מרושתים על ידי אותו מידע.

עידית סילמן: האם יש זמינות של חיסונים כרגע?

אילנה גנס: כרגע יש לנו לאזור ירושלים כי כשהתחלנו את המבצע הזמנו ועשינו רכש ייעודי לאזור ירושלים.

אילנה גנס: ככל שהדבר הזה הלך וגדל הבנו שאין לנו דרך אחרת לעצור את ההתפשטות אם לא נצא למבצע ארצי.

אילנה גנס: ראיתם פה את המספרים המאוד גדולים, ולכן השלמנו את הרכש.

אילנה גנס: הוא אמור להגיע בשבוע הבא למדינת ישראל.

עידית סילמן: אנחנו יוצאים בקריאה לכל מי שזקוק לחיסון לקבוע תורים ולבדוק את הסטטוס.

עידית סילמן: החל מהשבוע הבא תהיה חיסונים יהיו זמינים.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו כמובן נוציא הודעה מסודרת.

אילנה גנס: חלק מהתוכנית של המבצע הזה הוא כמובן הסברה ויצירת קשר יזום עם כל האוכלוסיות הרלוונטיות.

עידית סילמן: האם זה לא מאוחר מדי להתחיל בשבוע הבא?

אילנה גנס: מהרגע שהחיסונים מגיעים, אנחנו צריכים לקלוט ולפזר אותם גם במרכזים לוגיסטיים של הקופות.

אילנה גנס: שוב, מרבית הילדים האלה הם ילדים שמוגנים ב-IPV.

אילנה גנס: כלומר, אנחנו פחות צופים שם להופעה של מקרים קליניים.

אילנה גנס: אבל עדיין ההשלמה הזו היא מאוד מאוד קריטית כדי שנוכל לעצור את המגפה ולהגן על כל האוכלוסייה.

אילנה גנס: עדיין יש לנו נתח מסוים של אוכלוסייה שהיא אינה מחוסנת, אנשים שסובלים מדיכוי חיסוני וקבוצות סיכון שיכולים לחלות, ולכן אנחנו רוצים למנוע את הדבר הזה.

אילנה גנס: זה מאוד מאוד קריטי.

אילנה גנס: הוצאנו כבר הנחיות מקצועיות שלנו לכל הספקים, לקופות ולטיפות חלב שלנו לקראת המבצע.

אילנה גנס: אנחנו מדברים כמובן על מאמץ מאוד מאוד גדול של הסברה והנגשת מידע פרטני.

אילנה גנס: אנחנו מנסים לייצר תשתית דומה לזו שיש היום בקורונה, כמו שיש באתר רמזור כשכל אזרח יכול להיכנס ולראות מה הסטטוס שלו.

אילנה גנס: אנחנו בונים תשתית שאמורה להיות מוכנה בקרוב.

אילנה גנס: מעבר לזה, יש לנו היום כמובן כבר יכולת לבדוק מול מוקד קול הבריאות.

אילנה גנס: יש במוקד קול הבריאות שלוחה ייעודית של מוקד טיפות חלב המאויש על ידי אחיות בריאות הציבור ואחיות בריאות התלמיד.

אילנה גנס: הן יכולות לבדוק את כל סטטוס החיסונים פרטנית לכל אזרח שרוצה לבדוק במידה והוא לא יודע.

אילנה גנס: מבחינתנו, אנחנו מנסים לעשות את כל האפשר.

אילנה גנס: כמובן שגם קופות החולים שותפות למאמץ הזה ומנגישות את המידע למבוטחים שלהן.

אילנה גנס: בטח ובטח ילדים שחוסנו במסגרת טיפות חלב של הקופה.

אילנה גנס: כבר עכשיו אפשר לראות את הנתונים האלה באפליקציה או הרשומה הרפואית בקופת החולים בצורה תקינה.

אילנה גנס: אלו המאמצים המרכזיים שלנו לקראת מבצע החיסונים.

אילנה גנס: מבחינת התוכנית, גילאי 6 ומטה, בצירוף כל בני המשפחה, הילדים הלא מחוסנים במשפחה, יוזמנו לטיפות החלב.

אילנה גנס: ילדים יותר גדולים בגילאי 7 ומעלה יוזמנו לקופות החולים.

אילנה גנס: ההנחיה שלנו לכל הספקים שאמורים לקחת חלק במבצע הזה היא לא לפצל משפחה.

אילנה גנס: אם הגיעה משפחה עם ילדים קטנים וגדולים, בגילאים שונים, וזה מצב שכיח, כולם יוכלו להתחסן ולהשלים חיסונים באותו אתר אליו היא תגיע.

אילנה גנס: גם אם כולם יגיעו לקופת חולים, כולם יחוסנו, וגם אם כולם יגיעו לטיפות חלב.

אילנה גנס: המצב היחיד שבו ניתן יהיה לעשות השלמה רק בטיפת חלב זה במידה והילד בכל גיל לא חוסן בכלל בעבר כי הוא קודם כול צריך להשלים את הזריקות שאותן ניתן רק בטיפות חלב.

אילנה גנס: ביתר המצבים יהיה ניתן להשלים בכולם.

אילנה גנס: כמובן מוקדים עירוניים כמו עיריית ירושלים וגם ספקים נוספים.

אילנה גנס: ברגע שנראה את הפריסה, וברגע שיש לנו אזור בו יש קושי לתת שירות, אנחנו נערכים בדומה לחיסוני בקורונה.

אילנה גנס: אנחנו מייצרים חוזים כרגע גם מול ספקים נוספים שבהם נוכל להשתמש ולעשות השלמות חיסונים בכל אזור במדינת ישראל על מנת להנגיש את השירות כמה שיותר קרוב לכל הציבור ולהגיע לאחוז כיסוי חיסוני מרבי ומהר ככל הניתן.

עידית סילמן: אילנה, תודה רבה.

עידית סילמן: פרופ' חגי לוין, יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור, בבקשה.

חגי לוין: תודה רבה, יושבת-ראש הוועדה.

חגי לוין: קודם כול, כל הכבוד על ההירתמות של כל הגורמים: משרד הבריאות, קופות החולים, וכן הלאה, מול התפרצות מדאיגה ביותר של פוליו בישראל.

חגי לוין: אני חייב שהתחושה מאוד קשה.

חגי לוין: אנחנו נגענו עד עכשיו בפני השטח, ואני מבקש ממך לרדת לעומק הדברים.

חגי לוין: אנחנו הפכנו להיות מדינת עולם שלישי בגלל הזנחה פושעת של שירותי הרפואה המונעת.

חגי לוין: בתוספת השלישית לחוק ביטוח בריאות ממלכתי יש רפואה מונעת.

חגי לוין: אין מנגנון עדכון תקציבי לרפואה מונעת.

חגי לוין: בפועל כמות אחיות בריאות הציבור היום במדינת ישראל היא כמחצית מהכמות שצריכה להיות.

חגי לוין: לא שמעת כאן הצגה כיצד אחיות בית הספר, שהוא המקום שבו היו צריכים לתת את החיסונים, עכשיו.

עידית סילמן: אבל אין לנו עכשיו אחיות בית הספר.

חגי לוין: זה בדיוק העניין.

חגי לוין: צריך ללמוד מהאירועים ולקחת אותם כמנוף לטפל בבעיית השורש.

חגי לוין: בעיית השורש שלנו היא שאנחנו מזניחים.

חגי לוין: זה בולט במיוחד באוכלוסייה במצב הסוציו-אקונומי הנמוך ביותר.

חגי לוין: אנחנו פשוט מזניחים אותה בצורה קטסטרופלית.

חגי לוין: הציגה כאן ד"ר פרייס יפה.

חגי לוין: היא אמרה: בעיה טכנית.

חגי לוין: זו לא בעיה טכנית, זו בעיה של סדרי עדיפויות.

חגי לוין: אנחנו פשוט הפקרנו את האוכלוסיות העניות והחלשות ביותר במדינת ישראל.

חגי לוין: לא הגענו אליהן באופן אקטיבי.

חגי לוין: לא דאגנו ששעות הפתיחה של טיפות החלב יהיו מספיק ארוכות ולא דאגנו להגיע עם ניידות לשכונות.

חגי לוין: זה נכון, הן לא הגיעו ואנחנו לא דאגנו ליצור איתן קשר כי לא השקענו מספיק ברפואה המונעת.

חגי לוין: גם עכשיו התגובה היא תגובה נקודתית לפוליו, וזה בסדר, אבל אנחנו חייבים.

חגי לוין: אני ממש מבקש ממך, יושבת-ראש הוועדה, כפי שהגדרת בצדק הגדרת את מטרת הדיון הנוכחי.

חגי לוין: אל תרפי מהנושא הזה.

חגי לוין: צריך לעשות שינוי כיוון.

חגי לוין: הכתובת על הקיר.

חגי לוין: אנחנו כבר עשור אומרים את הדבר הזה.

חגי לוין: יש להשקיע ברפואה המונעת, שמחזירה את עצמה עשרות מונים.

חגי לוין: עכשיו ניתנו הנחיות למבצע חיסון לאומי אבל לא ניתנו משאבים נוספים, אז איך אפשר להצליח?

חגי לוין: קופות החולים יכסו על הוואקום בשירותי בריאות הציבור.

חגי לוין: אבל צריך להכפיל את כמות אחיות בריאות הציבור בשירותי בריאות הציבור.

חגי לוין: אם לא נעשה את הדבר הזה, אנחנו נראה חצבת ופוליו ומחלות אחרות, שאנחנו יכולים למגר אותן אם נשקיע ברפואה המונעת.

עידית סילמן: זו באמת השאלה הגדולה.

עידית סילמן: היא נשאלה גם בדיון הקודם על טיפות החלב ודיברנו על הנושא הזה.

עידית סילמן: מדינת ישראל חייבת להשקיע ברפואה מונעת.

עידית סילמן: האמת, לא בדקתי ולא בחנתי את מספר המתחסנים בטיפות חלב של קופות החולים לעומת מתחסנים בטיפות חלב של משרד הבריאות והאם יש הבדלים בהיענות של הציבור להגיע לטיפות החלב האלה.

עידית סילמן: אני לא נמצאת בטיפת חלב של קופת החולים, כל השנים נהניתי משירותי טיפות החלב של משרד הבריאות.

עידית סילמן: עם הילדה האחרונה העבירו אותי לטיפת חלב מרוחקת יותר ועם שעות פעילות לא הגיוניות לאימהות עובדות.

עידית סילמן: השאלה היא איפה זה עומד.

עידית סילמן: אילנה, האם אתם רואים הבדל בהיענות הציבור בהגעה לטיפת חלב שנמצאת בקופת חולים זו או אחרת או לטיפת חלב של משרד הבריאות?

אילנה גנס: חשוב לציין שלא תמיד יש לנו את כל הנתונים המדויקים על סטטוס ההתחסנות גם במסגרת טיפות חלב של הקופות.

אילנה גנס: בכל דבר רע יש משהו טוב.

אילנה גנס: עכשיו, בהזדמנות של המגפה הזו, אנחנו משלימים עכשיו נקודת ציון היסטורית ואנחנו מייצרים ממשק ממוחשב אוטומטי עם כל קופות החולים במדינת ישראל כדי שנוכל לראות תמונה שלמה.

אילנה גנס: עד עכשיו היתה באמת מורכבות מאוד מאוד גדולה לייצר תמונת מצב ארצית כי חלק מהשירות ניתן על ידי טיפות חלב של הקופות ולא כולן שידרו לנו את כל המידע בצורה נגישה, ובטח לא בזמן אמת.

אילנה גנס: אנחנו כרגע נמצאים בנקודה שאנחנו מסיימים את הדבר הזה ומעכשיו נוכל לראות תמונת מצב כוללת.

אילנה גנס: בגדול, זה מאוד מאוד תלוי אזור.

אילנה גנס: אנחנו רואים נגישות מעולה לשירות בחלק מהקופות, וגם איכות שירות מצוינת שהקופות משתדלות לתת למבוטחים שלהן, גם בתחום טיפות החלב, בדומה לשירותים אחרים.

אילנה גנס: זה חלק מתפיסה שירותית, שהיא נהדרת בעיניי.

אילנה גנס: מצד שני, אנחנו רואים גם קושי לפעמים, במיוחד ביישובים קטנים.

אילנה גנס: אני לא רואה היתכנות שעכשיו בכל יישוב מרוחק ארבע קופות יפתחו טיפות חלב אלא דווקא זה שיש טיפת חלב אחת בתוך יישוב שנותנת שירות לכולם ללא קשר לשיוך קופתי כזה או אחר, עושה חד משמעית אפקט ועבודה.

אילנה גנס: השונות בפריסה הארצית של השירות הזה היא מאוד מאוד גדולה.

אילנה גנס: אנחנו רואים אזורים שלמים שבהם לקופות בכלל כמעט ואין נציגות וששם מרבית השירותים ניתנים על ידי משרד הבריאות.

אילנה גנס: זה משהו שהוא מפוזר.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: חגי, בהמשך לשיחה שלנו, ממש ערב כניסתי לוועדת הבריאות של הכנסת, דיברנו על נושא טיפות החלב ועל רפורמה משמעותית.

עידית סילמן: זה נבחן גם בתוך משרד הבריאות.

עידית סילמן: אנחנו נדון על זה לעומק כשנחזור מהפגרה.

עידית סילמן: אנחנו נותנים למשרד הבריאות, לבקשתם, לעשות עבודה פנימית ולבדוק את הדברים.

עידית סילמן: אנחנו באמת העלינו את הרעיון של מעבר מטיפת חלב לטיפת זהב.

עידית סילמן: כלומר, לאפשר לגיל השלישי לקבל מענים ושירותים בתוך הקהילה מבלי ללכת לחדרי מיון ולשהות שם שעות ארוכות ולהידבק בזיהומים כאלו ואחרים שמאוד משפיעים על אוכלוסייה מבוגרת בתוך בתי החולים.

עידית סילמן: הרבה פעמים הם יכולים לקבל בקהילה דברים פשוטים.

עידית סילמן: הם גם זקוקים לזמן ארוך יותר במתן ההסברים.

עידית סילמן: לדעתי, זה בדיוק המקום של אחיות בריאות הציבור.

עידית סילמן: זה נכון שילדים קטנים נדרשים לטיפות חלב, אבל יש גם צורך ברצף טיפולי.

עידית סילמן: כפי שעשינו והכנסנו במעונות ובגילאי לידה עד שלוש במשרד החינוך, אני חושבת שגם בבריאות זה צריך להיות בתוך קופות החולים שמשקיעות ונותנות בקהילה.

עידית סילמן: בסוף זה רופא שרואה את הילד מגיל צעיר והלאה.

עידית סילמן: יש דיבור ושיח אחיד של המערכות, האחת עם השנייה.

עידית סילמן: לפעמים בטיפות החלב רואים אישה שמגיעה אולי עם סממן של דיכאון לאחר לידה, וזה דבר חדש ונכון בטיפות החלב.

עידית סילמן: אבל לפעמים אין מי שייתן המשך טיפול משם והלאה ויעדכן גם את הקופות.

עידית סילמן: זה איזשהו כפל עבודה, ואנחנו כאן מציעים לעשות איחוד.

עידית סילמן: אנחנו משתדלים לעשות איחודים בתוך הוועדה.

עידית סילמן: למשל, איחוד מוקדים וכד'.

עידית סילמן: אנחנו עושים זאת כי זה עושה שכל.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שקופות החולים והקהילה שלנו הם מאוד מאוד חזקים.

עידית סילמן: אנחנו רוצים לתת להם עוד כוח.

עידית סילמן: אני בטוחה שקופות החולים, וגם דיברתי איתן, ישמחו לקחת אליהן את טיפות החלב.

עידית סילמן: זה באמת איזשהו כוח, איזשהו רצף טיפולי.

עידית סילמן: זה מידע מאוד מאוד גדול.

עידית סילמן: התאמת המידע והעברתו הלאה עכשיו דורשת השקעת משאבים.

עידית סילמן: יכול להיות שאנחנו צריכים לעשות איגום משאבים בעניין זה.

עידית סילמן: יש לאפשר לטיפות החלב להיות טיפות זהב.

עידית סילמן: זה נהדר.

עידית סילמן: אנחנו רוצים שיהיה לגיל השלישי מקום בטוח מבחינת בריאותית, ומקום בו הם יוכלו לקבל מספיק זמן כשמטפלים בהם.

עידית סילמן: רופאי קופות החולים לא יכולים תמיד להקדיש זמן לאותם אנשים, בטח לא בשעות הלחץ בבוקר.

עידית סילמן: יכול להיות שצריך לעשות איזושהי חשיבה כזו של לתת גם וגם.

עידית סילמן: נדון על כך בדיון מורכב ואחר.

עידית סילמן: חגי, אני לגמרי מסכימה איתך.

עידית סילמן: צריך להשקיע ברפואה מונעת במדינת ישראל.

עידית סילמן: בסוף זה עולה לנו הרבה כסף.

עידית סילמן: אני בטוחה שמבצעי התחסנות שכאלו דורשים הרבה משאבים, הם עולים הרבה כסף למדינת ישראל.

עידית סילמן: אנחנו לא יודעים גם מה קורה עם שאר החיסונים.

עידית סילמן: אנחנו קוראים מכאן לכל ההורים להתאים עצמם לשגרת החיסונים ולראות מה חסר לילדים שלהם.

עידית סילמן: היום זה פוליו, מחר זה יכול להיות משהו אחר.

עידית סילמן: אנחנו מבקשים מההורים להקפיד ולעשות השלמות, וזו הקריאה שלנו כוועדה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שבשנתיים האחרונות אחיות בריאות הציבור של משרד הבריאות יצאו להיקפי חיסוני קורונה והן לא תמיד היו זמינות בתוך טיפות החלב, וגם את זה צריך לשים על השולחן.

עידית סילמן: זה הוריד מכוח האדם.

עידית סילמן: הן לא תמיד היו זמינות והן לא יכלו לטלפן להורים ולתזכר אותם לבוא ולהתחסן.

עידית סילמן: הן בכלל לא היו זמינות לחיסוני השגרה.

עידית סילמן: אנחנו רואים נסיגה.

עידית סילמן: אני מבקשת גם ממשרד הבריאות לקחת את זה כמשימה ולחזור לבסיס של שגרת חיסונים.

אילנה גנס: אחיות טיפות חלב דווקא לא עסקו כמעט בחיסוני קורונה.

אילנה גנס: המשימה הזו היתה בעיקר של קופות החולים וגם ספקים נוספים.

אילנה גנס: הפריסה היתה כולל מד"א ובתי חולים.

אילנה גנס: דווקא מאוד מאוד השתדלנו שלא לפגוע בטיפות החלב.

עידית סילמן: אוקיי, אז סליחה.

חגי לוין: ראשית, הן כן עסקו בחקירות אפידמיולוגיות.

חגי לוין: זה פחות משנה מי יספק את השירותים.

חגי לוין: זה ויכוח שאפשר להמשיך לקיים אותו.

חגי לוין: הדבר החשוב הוא שלשירותי הרפואה המונעת אין מנגנון עדכון תקציבי.

חגי לוין: הם פשוט הלכו ונשחקו.

חגי לוין: גם עכשיו, כשנותנים עוד משימות, לא מתגברים בכוח אדם.

חגי לוין: אם לא מתגברים בכוח אדם, זה בא על חשבון דברים חיוניים אחרים.

חגי לוין: זה גם בחוזר שהוציא משרד הבריאות.

חגי לוין: הוא אמר: תדחו בינתיים דברים אחרים.

חגי לוין: זו בעיה מאוד גדולה.

חגי לוין: לגבי מה שנחשף כאן על המידע – למה לא שכל משפחה תוכל לדעת בלחיצת כפתור מה סטטוס החיסונים של כל הילדים?

חגי לוין: עצם העובדה שאנחנו ב-2022 וההורים לא יכולים לדעת בצורה פשוטה וממוחשבת מה הם בדיוק החיסונים שהילדים שלהם קיבלו, וזה שבקופות החולים אין את כל המידע על רשומת החיסונים, זה בלתי נתפס.

חגי לוין: איך הגענו ל-2022 ועכשיו סביב ההתפרצות עושים רק סוף-סוף את מה שאנחנו כבר קוראים עשור לעשות?

חגי לוין: גם בתחום המחשוב והמידע, לצערנו, הרפואה המונעת במקום האחרון.

חגי לוין: וזו התוצאה.

חגי לוין: לכן, חשוב מאוד, יושבת-ראש הוועדה, שתמשיכי לעמוד על העניין הזה ולעשות דיונים חוזרים כדי לראות שהבטחות שנאמרו כאן לעדכון המידע מתרחשות בטווח של ימים, ושניתן כוח אדם לתגבור, גם לטווח הקצר וגם לטווח הארוך, כי אחרת אנחנו פוגעים בדברים אחרים.

חגי לוין: כל הכבוד לקופות החולים על כך שהן נרתמות, אבל גם הן צריכות לקבל את המשאבים הנדרשים כדי שזה לא יפגע בדברים אחרים.

חגי לוין: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה.

מלי קושא: מלי קושא, אחות ראשית במאוחדת.

מלי קושא: אני רוצה לחזור לנושא הפוליו כי נושא טיפות החלב מצריך דיון ארוך טווח וזה לדיון נפרד.

מלי קושא: צו השעה כרגע הוא הפוליו.

מלי קושא: זה תופס אותנו בחיסוני קורונה, בשמירה על האוכלוסיות, בחיסוני שפעת, שכרגע אנחנו מסיימים, ואולי עוד נאריך חיסוני RSV.

מלי קושא: כרגע אנחנו צריכים להיערך לחיסוני פוליו.

מלי קושא: זה לא שיש לנו צי של אנשים שיכולים מחר בבוקר להתחיל לחסן.

מלי קושא: צריך לקחת זאת בחשבון מבחינת ההיערכות.

מלי קושא: ראיתם את המספרים.

מלי קושא: אנחנו צריכים לחסן קרוב ל-2 מיליון.

מלי קושא: מדובר על היקף שהוא יותר ממבצע שפעת עונתית שאני צריכה לבצע בקופה, וזה רק לפוליו.

מלי קושא: זה אומר תקציבים, היערכות מבחינת גיוס כוח אדם, הכנת מערכות מידע בדשבורד ניהולי כדי לעקוב.

מלי קושא: הנתונים לא נמצאים אצלי, למעט בטיפות החלב שלי שהן קומץ.

מלי קושא: רוב הנתונים נמצאים במשרד הבריאות.

מלי קושא: אנחנו עדיין לא קיבלנו את הנתונים.

מלי קושא: אני לא יכולה לחסן ל-OPV מבלי שיש לי נתון שהוא קיבל את ה-IPV, שהוא החיסון המומת.

מלי קושא: בלי זה אני לא יכולה לחסן את החיסון חי מוחלש.

מלי קושא: זה נכון שהילד מוגן לאחר שני חיסונים, אבל הוא עדיין ממשיך להדביק.

מלי קושא: לכן, ברמת האחריות החברתית אנחנו חייבים להמשיך ולחסן את כל מי שלא חוסן בטווח השנתונים 2005 – 2013 ב-OPV.

מלי קושא: אנחנו צריכים לקרוא להם ולחסן אותם.

מלי קושא: מגיל 7 עד גיל 17, החיסונים יבוצעו בקופות.

מלי קושא: אבל זה דורש תקציבים אדירים להיערכות, גם לכוח אדם, גם להסברה, גם ליישוג האוכלוסייה, גם חיסונים.

מלי קושא: אנחנו עוד לא יודעים מתי הם יגיעו.

מלי קושא: זה יגיע בשבוע הבא ועד שזה ישוחרר זה ייקח עוד יומיים-שלושה.

מלי קושא: עד שזה יגיע למחסן המרכזי ועד שאני אשנע לכל המרפאות אצלי בקופה זה ייקח עוד שבוע.

מלי קושא: אני לא רואה את זה קורה, אלא רק בעוד שלושה שבועות.

מלי קושא: כרגע המיקוד הוא על ירושלים.

מלי קושא: מי שבעיקר מחסן זה טיפות החלב בירושלים.

מלי קושא: יש לנו מעט מאוד, וראיתם את המספרים, טיפות חלב בפרברי ירושלים, ושם אנחנו נרתמנו.

מלי קושא: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות.

מלי קושא: אנחנו על בסיס יום יומי בקשר על מנת לראות מה תמונת המצב ואיך אנחנו נערכים, כולל עם כל הקופות.

מלי קושא: אבל עדיין צריך לזכור שמדובר פה בתקציבים.

מלי קושא: אנחנו גם ביקשנו את התקציבים האלה.

מלי קושא: היה לנו דיון, גם עם משרד הבריאות וגם עם האוצר, והצגנו את הנתונים שלנו ושללא התקציבים יהיה לנו קשה להתקדם, מה גם שאנחנו זמן לגייס כוח אדם.

מלי קושא: זה לא שיש לי צי של אנשים שעומדים והם ללא עבודה.

מלי קושא: בתי הספר לסיעוד נרתמים ויהיו סטודנטים לסיעוד, אבל כל זה מצריך הכשרה.

מלי קושא: אנחנו נמצאים בעיצומו של פיתוח לומדה לצוותים, התחלנו וובינרים.

מלי קושא: הערב אנחנו מקיימים וובינר לצוותים, מחר משרד הבריאות מקיים, כך שזו היערכות לוגיסטית כלל לא פשוטה.

עידית סילמן: מהו הפער התקציבי מבחינתכם?

מלי קושא: אנחנו הגשנו את הבקשה ואנחנו מחכים שהיא תאושר.

מלי קושא: אילנה היתה בדיון.

עידית סילמן: אילנה, זה משהו שאתם עומדים מול כל קופות החולים.

אילנה גנס: בוודאי.

עידית סילמן: אני סומכת עליכם.

אילנה גנס: ניהלנו שיח כמובן על התכנון עם כל קופות החולים.

אילנה גנס: אנחנו עושים גם סטטוס יומי עם כל הקופות.

אילנה גנס: מבחינה תקציבית – קיבלנו ביום חמישי את כל הדרישות של כל הקופות.

אילנה גנס: כמובן שיש שונות בין הקופות והתמחור שלהן גם שונה.

עידית סילמן: ברור.

עידית סילמן: זה גם בהתאמה לכל מה שכל אחד מחזיק מבחינת האחוזים.

אילנה גנס: בדיוק.

אילנה גנס: למשל, קופת חולים לאומית עובדת עם מערכת ממחושבת שלנו ולכן שם כמעט אין צורך בפיתוח מיוחד.

אילנה גנס: לעומת זאת, יתר הקופות נכנסו ממש לתהליכי פיתוח מסביב לשעון כדי לעמוד ביעדים שהגדרנו, ולכן מן הסתם זה דורש השקעה יותר גדולה.

אילנה גנס: לחלק מהקופות יש עדיין מתחמי קורונה פתוחים עליהם ניתן להתבסס ולפרוס שם, לחלק כבר מזמן אין.

אילנה גנס: זאת אומרת, יש שונות מאוד גדולה גם בפריסה וגם בתפיסת המענה שהקופות מתכננות.

אילנה גנס: בסופו של דבר, יש תמחור אבל כל הדרישות מרוכזות על ידי גורמי התקציב שלנו.

אילנה גנס: הן יעלו בצורה מרוכזת לאוצר כחלק מעלות מבצע זה.

אילנה גנס: אין ספק שאם היינו במקום אחר מבחינת איוש ותקינה של כוח אדם, זה היה יוצר אולי גישה אחרת גם לאותן אוכלוסיות ייחודיות.

עידית סילמן: אנחנו ראינו ש"יד שרה" פתחו בירושלים.

עידית סילמן: זה המקום לומר להם תודה רבה על כך.

אילנה גנס: זה תהליך שהובל קודם כול על ידי עיריית ירושלים.

אילנה גנס: זה מאוד ייחודי למדינת ישראל שכולם מתגייסים.

עידית סילמן: זה מתקשר לדברים שאמרתי בתחילת דבריי על החמץ בפסח בבתי החולים.

עידית סילמן: בסוף אנחנו רואים שעמותות שמוחזקות בידי אנשים עושות פעולות.

עידית סילמן: ביום חמישי הייתי ב"עזר מציון" וראיתי את העבודה הענקית והעצומה שהם ו"בית חם" עושים ואת המענים שהם נותנים לנפגעי חרדה ובריאות הנפש עקב הפיגוע שהיה בבני ברק.

עידית סילמן: צריך לזכור שזו עיר שעשרות שנים לא ראתה ולא חוותה מראות שכאלו.

עידית סילמן: צריך לזכור שהרחוב בבני ברק הוא בית.

עידית סילמן: אנשים מסתובבים ברחוב וזה לגמרי בית.

עידית סילמן: זה חלק מההוויה, ובטח בערב חג.

עידית סילמן: רואים שהעמותות האלה נרתמות ומסייעות.

עידית סילמן: כאן "יד שרה" לוקחת את המקום הזה של החיסונים.

עידית סילמן: האנשים האלה נכנסים למקומות של חסד וחמלה, וההתחשבות שלנו צריכה להיות גדולה, ובטח בתוך מערכת הבריאות.

עידית סילמן: להיפך, מערכת הבריאות היא זו שיודעת להביא את כולם לשולחן אחד ולבית חולים אחד.

עידית סילמן: שם כולם שווים.

עידית סילמן: אין הבדלי מין, גזע ומגדר.

עידית סילמן: כולם ידעו במשך כל השנים לכבד האחד את השני בתוך המוסדות הלה.

עידית סילמן: את רק מחזקת את דבריי.

עידית סילמן: "יד שרה" בשיתוף העירייה לקחה פה יוזמה.

עידית סילמן: אנחנו מפרגנים ומברכים אותם מפה.

מלי קושא: החיבור לרשויות הוא תרומה ענקית.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: זה החיבור לרשויות ולעמותות של החברה האזרחית והמגזר השלישי.

עידית סילמן: הרבה פעמים אנחנו רואים אותם כחצר אחורית, אבל הם לגמרי החצר הקדמית של מדינת ישראל, ובטח בתוך מערכות הבריאות.

עידית סילמן: אילנה, שירותי בריאות הציבור ואנוכי יודעים שהם מחזיקים המון מכוחה של מערכת הבריאות במדינת ישראל.

עידית סילמן: לא סתם אנחנו ומשרד הבריאות מפרגנים להם כל הזמן פה.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שאי אפשר בלעדיהם.

עידית סילמן: כשנכנסים לבתי חולים אי אפשר שלא לראות את המתנדבים שמחלקים אוכל בשעות מאוחרות ומתעניינים.

עידית סילמן: הערך הזה של רעות ואחדות בא לידי ביטוי במערכת הבריאות.

עידית סילמן: אי אפשר לשבור אותו.

עידית סילמן: הלוואי וכולם היו מתנהלים כפי שזה מתנהל במערכת הבריאות.

עידית סילמן: אני יודעת שהמשרד וגם השר נמצאים שם, והציפייה שלי היא לא לשבור את המקום הזה.

עידית סילמן: אני אומרת זאת מדם ליבי.

מלי קושא: שאלת קודם אם יש שונות בתוצאים לגבי טיפות חלב שמופעלות על-ידי הקופות או העיריות וכו'.

מלי קושא: מדי שנה מתפרסם דוח והוא פתוח לציבור.

מלי קושא: אפשר לעיין בתוצאים.

מלי קושא: הוא משווה את התוצאים של מדדי האיכות, כולל החיסונים, בין כל הגופים שנותנים את השירות.

מלי קושא: את יכולה לראות את זה, זה שקוף.

עידית סילמן: בסדר גמור.

עידית סילמן: רחל פיש, מנהלת מחלקת בריאות הציבור במערך הסיעוד, מכבי שירות בריאות, בבקשה.

רחל פיש: תודה רבה, וברכות.

רחל פיש: קודם כול, משרד הבריאות מהרגע הראשון שיתף אותנו ודיבר איתנו על החשיבות שבחיבור הקופות.

רחל פיש: הוא הבין מהר מאוד שצריך את כולם כדי להתגייס ולחסן.

רחל פיש: במכבי מתחסנים חצי מיליון ילדים.

רחל פיש: אומנם אין לנו טיפות חלב בירושלים, אבל אחוז כיסוי החיסונים הוא גבוה.

רחל פיש: בסך הכול לא ראינו שונות מאוד גדולה בקורונה, אלא רק בהתחלה, כפי שציינה אילנה.

רחל פיש: בסך הכול, הילדים מגיעים להתחסן.

רחל פיש: מה שקורה כאן הוא לא ירידה.

רחל פיש: הירידה בהתחסנות היא באוכלוסיות מסוימות.

רחל פיש: אנחנו עכשיו נקראים לחסן את כלל הילדים עד גיל 17.

רחל פיש: מדובר בילדים שלא קיבלו את החיסון מ-2005 עד 2013 לא קיבלו את החיסון, וכולם יצטרכו לקבל את החיסון.

רחל פיש: לצורך כך, צריכה להיות הסברה לאומית בתקשורת מאוד ברורה.

רחל פיש: ללא זאת זה לא יקרה.

רחל פיש: היום התחילו לחסן בירושלים.

רחל פיש: אין תקשורת, הילדים לא מגיעים.

רחל פיש: יש לנו שלוש טיפות חלב בגוש.

רחל פיש: אנשים לא מגיעים.

רחל פיש: בנוסף, גם עדיין לא קיבלנו חיסונים, והמידע יעבור מהיום רק און-ליין.

רחל פיש: לנו יש מידע על טיפות חלב של מדינת ישראל כבר מספר שנים ואנחנו משקפים את זה להורים און-ליין, אבל זה לא מידע שעובר יום-יום, אלא הוא עובר פעם בשבוע.

רחל פיש: כל הדברים האלה צריכים להיות מסודרים.

רחל פיש: אני קוראת מפה לעשות איזושהי הסברה לאומית הרבה יותר רחבה מכפי שקורה כרגע.

רחל פיש: כאשר פרופ' גמזו יצא ב-2013 עם התחסנות לפוליו, זה היה בתקשורת כל הזמן.

רחל פיש: אני יודעת שאחרי הקורונה ואחרי מה שקורה פה במדינה, מאוד קשה להביא את זה לאותו מקום, אבל אני חושבת שללא זאת למרות שנכין צוותים שיחכו להגעת המתחסנים, המתחסנים לא יבואו.

רחל פיש: אני ממש מבקשת כאן שהנושא הזה יגיע להסברה לאומית בתקשורת ובכל מקום, גם היום באזור ירושלים וגם מחר בכל הארץ, כי אחרת חבל על כל המבצע כי זה לא יקרה.

רחל פיש: חשוב לי להגיד את זה כי זה יהיה ההבדל.

רחל פיש: שימו לב, כולם צריכים להתחסן.

רחל פיש: כל הילדים אמורים לבוא ולקבל שתי טיפות וזה לא רק השלמה.

עידית סילמן: רחל, האם תצאו עם האמירה הזו לכולם?

רחל פיש: אני מחכה קודם לאמירה של המדינה.

רחל פיש: ברגע שהמדינה תצא עם הסברה, אני יכולה לעשות אוטומציה, דיוור אישי, ודברים נוספים.

רחל פיש: אבל אני חייבת שיהיה גורם ראשוני שיקרא לכולם לבוא להתחסן.

רחל פיש: בלי זה, זה לא קורה.

רחל פיש: גם בקורונה עשינו אוטומציה והרבה דברים, אבל כל זאת רק אחרי שהמדינה יצאה בקול.

רחל פיש: או עכשיו בחיסון הרביעי, אחרי שיש תקשורת, אנחנו יכולים לבוא באוטומציה.

רחל פיש: אי אפשר לשלוח מידע למבוטחים כשהם לא מרגישים את זה בשטח, כשהם לא יודעים מה קורה, וכשאין תקשורת בנושא הזה.

רחל פיש: אני ממש מבקשת שזה יקרה כדי שנוכל להתחיל את המבצע.

רחל פיש: כמובן שאנחנו צריכים להיערך.

רחל פיש: ביקשנו תקציבים.

רחל פיש: לגבי כל מה שאמרה מלי - העתק-הדבק גם במכבי.

רחל פיש: צריך לזה הרבה כוח אדם.

רחל פיש: חבל שנגייס כוח אדם אם הוא בסוף יישב ולא יעשה כלום.

עידית סילמן: אילנה, מה לגבי מיקור חוץ בבריאות התלמיד?

עידית סילמן: בראייה שלכם אחורנית, האם זה מהלך שהוא נכון?

עידית סילמן: האם הייתם מוותרים עליו?

אילנה גנס: קודם כול, שני המודלים מיושמים הלכה למעשה.

אילנה גנס: במחוזות צפון, דרום ואשקלון, עדיין שירות בריאות התלמיד ניתן על ידי מחוזות משרד הבריאות והאחיות שלנו מגיעות לבתי הספר ועושות שם את כל הפעילות.

אילנה גנס: ביתר המחוזות יש לנו שני ספקי שירות: פמי ונטלי הנותנים את שירות בריאות התלמיד.

אילנה גנס: חשוב לציין שגם הוא מסתיים בכיתה ט', וחלק מהשנתונים עליהם אנחנו מדברים כרגע במבצע הספציפי, כבר לא רלוונטיים גם לשירותי בריאות התלמיד.

אילנה גנס: בסופו של דבר אנחנו רואים שיש יתרונות וחסרונות לכל אחת מהשיטות.

אילנה גנס: לפעמים יש יתרונות מסוימים בזה שיש ספק חיצוני שאנחנו רק הרגולטור שלו.

אילנה גנס: אבל בסוף חשוב לציין שגם לספקים אין מאגרי כוח אדם ללא סוף.

אילנה גנס: גם אם אנחנו אומרים להם היום להירתם איתנו יחד למבצע החיסונים, זה אומר בהכרח לעצור את כל חיסוני השגרה.

אילנה גנס: כאמור, אנחנו כרגע יוצאים לנקודת המבצע הזה בנקודת זינוק שהיא מאוד מאוד מורכבת.

אילנה גנס: גם עם הירידה בכיסוי החיסוני שאנחנו רואים בקרב ילדים בכל הגילאים, גם גילאי טיפות חלב וגם גילאי בתי ספר, שלא מאפשרת לנו לעצור את חיסוני השגרה.

אילנה גנס: חוץ ממספר תחנות שהן ממש ממש עמוסות, בעיקר באזור ירושלים שבהם מתמקדים כרגע בחיסוני פוליו קודם כול, אנחנו כרגע לא עצרנו את חיסוני השגרה בשום מקום.

אילנה גנס: גם בריאות התלמיד ממשיכים לחסן, ובמחוזות של פמי ונטלי.

עידית סילמן: הייתי הבוקר בנקודת חיסונים של בריאות התלמיד.

עידית סילמן: אני רוצה לציין לשבח את אחות בית הספר שלנו שישר מרימה טלפון כשמישהו מפסיד ולא מתחסן, ומוודאת.

עידית סילמן: היא ממש רודפת אחרי ההורים כדי לוודא.

עידית סילמן: ואם הילד לא חוסן בבית ספרו, בודקים את התאריך בבית ספר אחר.

עידית סילמן: ישר כוח גדול על העבודה הבאמת טובה.

אילנה גנס: שתי החברות שעובדות איתנו:

אילנה גנס: פמי ונטלי פתחו מרכזי מידע.

אילנה גנס: מפורסם גם באתר של משרד הבריאות שגם הם מאפשרים לעשות השלמות חיסונים.

אילנה גנס: הורים לילדים בגילאי בית ספר מכיתה א' עד כיתה ט' יכולים לפנות למוקד השירות של פמי או נטלי על מנת לתאם תר ולקבל מידע היכן ניתן להגיע להשלמת חיסונים.

אילנה גנס: וגם הן, בדיוק כמו טיפות החלב של קופות החולים ושל משרד הבריאות, נרתמו למאמץ השלמה והתחילו השלמות לכל הילדים שחסרה להם מנת דחף או מנת OPV, בעיקר מנות דחף, ונתנו את זה.

אילנה גנס: מדובר פה במאמץ גדול.

אילנה גנס: שוב, אנחנו רואים יתרונות וחסרונות.

אילנה גנס: בכל מודל הפעלה יש חלק דווקא יותר טוב ונוח כשיש ספק שירות, אבל בסוף אנחנו עדיין צריכים להגדיר לו את המשימה.

אילנה גנס: המשימה שלנו היא להמשיך לעסוק בחיסוני שגרה.

עידית סילמן: אילנה, צריך לומר בכנות שבסוף אחיות בתי הספר לא רואות את התלמיד רק מההיבט של החיסונים.

עידית סילמן: דווקא היום הן יכלו לטפל בכל נושא ,ADHD תרופות, אלרגיות, רגישויות אצל ילדים, והפרעות אכילה.

עידית סילמן: אפילו לזהות ולעשות מעקב אחרי ילדים שאולי נראים בסיכון ושעובר עליהם משהו.

עידית סילמן: גם בכל מה שקשור לאלרגיות בילדים.

עידית סילמן: בכיתה של הבת שלי יש אלרגיה לבוטנים, אגוזים, וגם לחלב, וכיתה שלימה צריכה להקפיד.

עידית סילמן: יש מישהי שמגיעה ובודקת.

עידית סילמן: זה קורה היום בעוד כיתות, זה לא רק בכיתה אחת.

אילנה גנס: אין ספק שמגוון הצרכים הבריאותיים של ילדים במדינת ישראל הוא מאוד גדול.

אילנה גנס: אנחנו מתחילים עכשיו תהליך של רביזיה של כל השירות הזה.

עידית סילמן: ואני כבר לא מדברת על הנפש.

עידית סילמן: ד"ר ורד בר, מביאה את ההיבט הנפשי.

עידית סילמן: אנחנו יודעים ששוטפת היום את העולם כולו מגפה שקשורה להיבטים נפשיים.

עידית סילמן: ורד היא רופאה שמתרגשת ובוכה כל פעם מחדש, ואנחנו יחד איתה, כאן בוועדות.

עידית סילמן: זה קורה ממקום של חוסר אונים.

עידית סילמן: הרבה פעמים אפשר לזהות זאת בשלבים מוקדמים בבתי הספר.

עידית סילמן: זה עניין של מודעות.

עידית סילמן: אין מה לעשות, לא תמיד מורה יכולה לטפל במה שהיא רואה.

עידית סילמן: יכול להיות שמפה אנחנו צריכים לקרוא לכך שלאלתר יוחזרו אחיות בתי הספר, ולהגיד שזה דבר חשוב ונצרך, במיוחד בעידן אינסטגרם, פייסבוק והפרעות האכילה.

עידית סילמן: אם מחנכים ילדים לשתות מים מגיל צעיר אז ניתן להוסיף היבטים נוספים בחינוכם כמו: שמירה מפני נזקי השמש וסוגים של מלנומות, ובכלל בכל מה שקשור למניעה.

עידית סילמן: יש היום, ברוך השם, אפשרות למנוע סוכרת וסרטן העור.

עידית סילמן: מערכת הבריאות מוציאה המון כסף בטיפול במחלות האלה.

עידית סילמן: אנחנו צריכים לעשות מהפך וללכת לכיוון של מניעה, זו המחויבות שלנו.

עידית סילמן: ורד, בבקשה.

ורד בר: תודה רבה רבה על זכות הדיבור ועל הפרגון התמידי.

ורד בר: עידית, זה מאוד נעים לי.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שאחת הרופאות שמעוררות השראה בוועדה שלנו.

עידית סילמן: אני חייבת לומר שאני מגיעה לוורד עם נשים שחוות מקרים מאוד קשים.

עידית סילמן: כשאין מיטה ומקום היא מוצאת מקום ומיטה.

עידית סילמן: המקום החשוב ביותר הוא המקום של הלב.

עידית סילמן: תודה על כך.

ורד בר: תודה.

ורד בר: את מכירה אותי, אני מאוד מתרגשת ולכן כתבתי את הדברים.

ורד בר: אני מאוד מאוד מתחברת לנושא המניעה.

ורד בר: כשאני ילדתי את הבת הבכורה שלי, אז אותה אחות טיפת חלב שלי, בשם רבקל'ה, ליוותה אותי בכל ההיריון ואחר כך לאחר הלידה.

ורד בר: זה עושה הבדל של שמיים וארץ.

ורד בר: בהיריון ובלידה הבאה שלי היתה כבר אחות ליווי היריון ואחות טיפת חלב בנפרד, וזה עושה הבדל.

ורד בר: היכולת שלנו לסמוך על אחות ששואלת אותנו את שאלון EPDS, שנועד לאתר את המצוקה הנפשית, מאוד מאוד שונה אם זו האישה שליוותה אותי, מדדה לי לחץ דם, דיברה איתי, ליוותה אותי בקשיים, או אם זו האישה שאני פוגשת רק עם התינוק, שבוחנת את התינוק ועסוקה בתינוק, האם הוא עלה במשקל או לא עלה במשקל, האם הוא עומד בציפיות, עושה את אבני הדרך שלו או לא.

ורד בר: זה מאוד משמעותי.

ורד בר: אם מחזירים את האחות לבית הספר, וגם את זה אני זוכרת בחיבה ובאהבה, הייתי שמחה להעלאת הנושא של החזרת הליווי לאורך היריון ובטיפת חלב של אותה אחות.

ורד בר: זה יעשה הבדל משמעותי בקרב נשים.

ורד בר: אחיות טיפת חלב מונו כשומרות הסף על בריאות נפשן של אימהות.

ורד בר: הן צריכות לעמוד ביעדי הבריאות ולהעביר את שאלון EPDS שאמור לזהות תסמינים של דיכאון אחרי לידה.

ורד בר: בריאותן הנפשית של אימהות הוא מדד פרוגנוסטי משמעותי להתפתחות ובריאות ילדיהן.

ורד בר: כל הכנס האחרון של בריאות הנפש של התינוק, שנערך בדצמבר בנצרת, הוקדש לבריאות נפשן של האימהות כי זה מה שמנבא את התפתחות היילוד בכל הפרמטרים.

ורד בר: אחיות טיפות חלב זקוקות להכשרות מעולות על מנת שהן גם יבינו את החשיבות וגם יידעו לעשות זאת בצורה מיטבית.

ורד בר: יש אחיות שעושות זאת בצורה מדהימה, ויש אחיות שאולי פחות מבינות ועושות זאת פחות טוב.

ורד בר: חשוב לתת להם כלים לאבחון ולטיפול, ושיידעו גם לאן הן יכולות להפנות כי הרבה פעמים זה מכניס מאוד במצוקה את אחיות טיפות החלב שכבר שאלו ובדקו ועולים נתונים מדאיגים אבל אין להן למי להפנות.

ורד בר: אנחנו מצאנו, גם במחקרים בארץ וגם בחו"ל, שאמינות הדיווח עולה בקורלציה לאמון של האישה במי שמעביר לה את השאלון.

ורד בר: היתה לי הזכות להיות בדיון עם ג'ון קוקס שכתב את השאלון, וdo שם עלה חד משמעית שזה כל כך חשוב מי מעביר ואיך מעביר, למרות שזה שאלון למילוי עצמי.

ורד בר: יצא לנו לתת "במרכז חווה" לתת הכשרות לאחיות טיפת חלב.

ורד בר: אני מלמדת באסף הרופא בקורס על בסיסי של אחיות טיפת חלב ומיילדות ויועצות הנקה.

ורד בר: זה מאוד חשוב ומאוד עוזר להן.

ורד בר: היינו שמחות מאוד לשתף פעולה ולעשות את זה לכל אחיות טיפות החלב באשר הן.

ורד בר: לא פחות חשוב להכשיר וללמד גם את כל מי שעוסק בבריאות הנפש ובבריאותן של נשים במהלך ההיריון.

ורד בר: נשים במדינת ישראל מוציאות המון זמן, כסף ומשאבים בשביל להבטיח שייצא תינוק מושלם, ובהיבט הנפשי, לצערי הרב, אין מספיק הסתכלות.

ורד בר: מאוד חשוב לעשות הכשרה גם לאחיות ליווי היריון, גם לרופאי נשים, אפילו לטכנאיות אולטרסאונד.

ורד בר: יום הכשרה מרוכז עם כמה הרצאות יכול לעשות הבדל מאוד משמעותי.

ורד בר: מאוד נשמח להתגייס לצורך זה.

ורד בר: תודה רבה על זכות הדיבור.

עידית סילמן: ורד, תודה.

עידית סילמן: עו"ד נעם וילדר, המועצה לשלום הילד, בבקשה.

נעם וילדר: תודה רבה על רשות הדיבור.

נעם וילדר: אני גם רוצה לנצל את הדיון החשוב הזה ולדבר על טיפות החלב של משרד הבריאות.

נעם וילדר: בעינינו, הן שירות חיוני והכרחי להגשמת זכותם של ילדים לבריאות ולהתפתחות.

נעם וילדר: הם אמורים להינתן על פי עיקרון שוויון, נגישות ואוניברסליות, כפי שמופיע גם בחוק בריאות ממלכתי.

נעם וילדר: בשנים האחרונות אנחנו רואים שהיכולת שלהן להגשים את הזכויות האלה עבור ילדים, נפגעה.

נעם וילדר: אנחנו רואים שיש מחסור קשה בכוח אדם, אנחנו רואים שמתן השירותים הוא חלקי ושחלק מהמבנים בהם ניתנים ראויים.

נעם וילדר: כל זה מוביל לפגיעה קשה וישירה בבריאות ובהתפתחות תקינה של ילדים.

נעם וילדר: מעבר לחיסונים, שהם השירותים הבסיסיים שניתנים בטיפות חלב, ומעבר למקרים דחופים של התפרצות מגפה או מחלה, כמו שאנחנו רואים עכשיו עם הפוליו, שדורשים יותר כוח אדם, יש גם שירותים חשובים שאמורים להינתן בטיפות חלב, כמו ביצוע ביקורי בית לכל ילד בכור.

נעם וילדר: ורד דיברה קודם על החשיבות של הפן הנפשי.

נעם וילדר: אני חושבת שיש לזה ערך אדיר.

נעם וילדר: וגם בכל מה שקשור להדרכות הורים, גם פרטניות וגם קבוצתיות.

נעם וילדר: השירותים האלה כמעט ולא ניתנים.

נעם וילדר: אני רוצה להצביע על הבעייתיות ועל הגורמים לעניין זה.

נעם וילדר: כאמור, זה תקציבים ומשאבים.

נעם וילדר: השירותים האלה יובשו במשך שנים.

נעם וילדר: בסוף אוכלוסיית הילדים גדלה מדי שנה וסל השירותים וסל החיסונים גם הוא גדל, אבל התקציב לא גדל בהתאם לאוכלוסייה שגדלה מדי שנה, וכך השירותים האלה מיובשים.

נעם וילדר: יש לטייב את שירותי טיפות החלב כדי שהם יוכלו להצליח ולתת שירות בהתפרצות מגפת פוליו, כמו שאנחנו רואים עכשיו, ואני באמת רואה שמשרד הבריאות עושה את כל המאמצים.

נעם וילדר: אבל כשאין כוח אדם, אין כוח אדם.

נעם וילדר: יש פה שני פתרונות: ראשית, חיזוק של טיפות החלב של משרד הבריאות.

נעם וילדר: צריך להעביר להן תקציב, עם מנגנון תקצוב שמתעדכן מדי שנה בהתאם לגודל האוכלוסייה ועדכון כוח אדם בהתאם לגודל האוכלוסייה.

נעם וילדר: צריך להפסיק לייבש את השירות הזה ויש לראות בו כפתרון.

נעם וילדר: בנוסף, למשרד הבריאות היתה תוכנית של הפורום המייעץ לשנות החיים הראשונות, שהתייחסה, בין השאר, לטיפות החלב.

נעם וילדר: הפורום המייעץ הגדיר שם את טיפות החלב כזירת הפעילות המשמעותית ביותר לקידום הנושאים השונים של הגיל הרך.

נעם וילדר: במסגרת התוכנית הומלץ לפרוס יותר תחנות טיפות חלב, לשלב גורמי מקצוע רפואיים ופסיכו-סוציאליים, להגדיל את זמינות התורים, להתקין מוקד ייעוץ טלפוני ולהרחיב את שירותי ביקורי הבית וההדרכות.

נעם וילדר: התוכנית הזו היא טובה.

נעם וילדר: צריך לוודא שהיא ממומשת ויוצאת לפועל.

נעם וילדר: גם הזרמת התקציב וגם הוצאה לפועל של התוכנית הזו, יגרמו לכך שטיפות החלב יהיו נכס משמעותי עבור הילדים, ובאמת מקום שנותן פתרון למקרים חריגים, כמו התפרצות מחלה או מגפה.

נעם וילדר: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה.

עידית סילמן: פרופ' צחי גרוסמן, יו"ר איגוד לרפואת ילדים, בבקשה.

צחי גרוסמן: שלום לכם וליושבת-ראש הוועדה.

צחי גרוסמן: אני רוצה להתייחס לשלושה היבטים: ההיבט הראשון הוא השלמת נתוני הפוליו, שעומד כרגע על הפרק.

צחי גרוסמן: אנחנו צופים שתהיינה התנגדויות לא מעטות.

צחי גרוסמן: כבר עכשיו אנחנו רואים ברשתות החברתיות ובאזורים חרדיים פשקווילים שהעין לא יכולה לסבול נגד חיסוני הפוליו.

עידית סילמן: זה מאוד משמעותי.

עידית סילמן: לא ידעתי זאת.

צחי גרוסמן: כן, כן.

צחי גרוסמן: יש כבר עכשיו.

צחי גרוסמן: בשבוע שעבר רואיינתי לערוץ המידע החרדי של משרד הבריאות, וכבר אז שלחו לי דוגמה של כמה פשקווילים כאלה כמו: החיסון עלול לעקר אתכם או משהו כזה, ועוד ועוד השמצות שונות.

צחי גרוסמן: כנראה שזו התחלה של הגל.

צחי גרוסמן: כרגע זה בולט יותר בציבור החרדי בירושלים כי שם מבוצעת היום עיקר השלמת החיסונים.

צחי גרוסמן: אין לי ספק שהרשתות החברתיות תגעשנה ברגע שזה יגלוש גם לאזורים אחרים.

צחי גרוסמן: אנחנו יודעים שתופעה כזו קרתה גם ב-2013.

צחי גרוסמן: לחיסון המוחלש נגד פוליו יש יחסי ציבור לא טובים וזו אחת הסיבות שהוא ניתן בכיסוי לא טוב.

צחי גרוסמן: אם משווים אותו לחיסונים בזריקות, אם החיסון המוחלש נגד פוליו הוא חיסון שאחוז הכיסוי החיסוני הארצי שלו נע בסביבות 80%, ואפילו פחות מכך במספר אזורים.

צחי גרוסמן: זה רחוק מאוד מהכיסוי החיסוני נגד החיסונים שבזריקות.

צחי גרוסמן: כבר עכשיו אנחנו נקודת פתיחה להסברה בחיסון הספציפי הזה מאוד מאוד מאתגרת, וראוי לומר זאת קבל עם ועדה כבר עכשיו.

צחי גרוסמן: שנית, הזכירו כאן את 2013 ואת עמידתו והובלתו של פרופ' רוני גמזו, וזה נכון.

צחי גרוסמן: היעד אז היה נראה כאילו פנטסטי להשגה.

צחי גרוסמן: תזכרו שאז לא היה אפילו מקרה קליני אחד אלא רק הימצאות של נגיפי פוליו בשפכים ובצואות של אנשים, מבלי שיהיה אפילו ילד אחד משותק.

צחי גרוסמן: למרות זאת, בהובלה לאומית של משרד הבריאות, ואני חייב לציין גם במלוא הענווה, גם של איגוד רופאי הילדים המדינה הצליחה להגיע לכיסוי של 70% מיעדי המבצע של 2013.

צחי גרוסמן: זה היה ממש מספר פנטסטי.

צחי גרוסמן: אני מתחבר לדבריה של רחל פיש כאן שהמבצע הזה, גם בגלל שבתשע השנים שחלפו כוחן של הרשתות החברתיות להזיק גדל במידה ניכרת, וגם משום שאנחנו עומדים בפני חיסון שיחסי הציבור הבסיסיים שלו הם תמיד לא טובים, צריכה להיות כאן הובלה הסברתית יעילה ביותר ברמה לאומית, אחרת הדברים האלה לא יתקדמו.

עידית סילמן: אנחנו באמת מדברים כאן על משהו אחר לגמרי בנושא החיסונים, בוודאי מול חיסוני קורונה כשהיו סימני שאלה בקרב הורים שרצו לקבל הרבה נתונים אבל לא היו מחקרים ארוכי טווח מוכחים.

עידית סילמן: את הפוליו אנחנו מכירים את זה שנים, אין שום סיבה שלא לחסן.

עידית סילמן: אילנה, זה הזמן להכניס את כל מטה ההסברה החרדי במשרד הבריאות יחד עם מובילי דעת קהל לפעולה במקום הזה.

עידית סילמן: פרופ' גרוסמן, אם היינו יודעים, היינו מזמינים מובילי דעת קהל ורבנים גם לכאן.

עידית סילמן: אני רק מזכירה לכולם שהרב קנייבסקי זצ"ל דיבר על חשיבות חיסוני הקורונה.

עידית סילמן: אני בטוחה שגם בדברים האלה יש היום רבנים שאפשר לפנות אליהם ולשאול אותם.

עידית סילמן: זהו באמת המקום של המשרד ושל אנשי קשרי הקהילה שנמצאים בתוך קופות החולים ובתי החולים לעשות את העבודה הקריטית והחשובה הזו.

צחי גרוסמן: אני בהחלט מסכים איתך.

צחי גרוסמן: יכול להיות שיש אפילו מקום לקיים דיון המשכי לדיון של היום, שנושאו יהיה מאוד מאוד ממוקד והוא: הסברה של מבצע הפוליו.

צחי גרוסמן: זה דיון מאוד מאוד חשוב.

צחי גרוסמן: לצערנו הרב, ראינו בחיסון הקורונה בגילאי 5 – 11 עד כמה, למרות מאמצים עילאיים, באמת עילאיים, לא הצלחנו לחצות את 20% התחסנות בקבוצות הגיל 5 – 11 במידה משמעותית, כך שהאתגר הוא בהחלט עצום.

צחי גרוסמן: הזמן פועל רק לרעת הממסד.

צחי גרוסמן: הוא פועל רק לטובת הרשתות ולטובת הפייק ניוז.

צחי גרוסמן: עומדת בפנינו משימה לאומית מאוד מאוד מאתגרת.

צחי גרוסמן: האיגוד הישראלי לרפואת ילדים, כמו במקומות אחרים, גם ב-2013, גם בקורונה, הוא שותף נאמן למשרד.

צחי גרוסמן: לא רק הוא אלא גם הרופאים בשטח.

צחי גרוסמן: עשינו וובינר אחד, ומחר יהיה וובינר נוסף, לרופאי ילדים ורופאי משפחה, כך שבהחלט ההסברה לא צריכה להיות רק שם אלא ברמת השטח של כל הורה שיבוא לשאול את הרופא שלו האם להשלים לילד את מנת הפוליו.

צחי גרוסמן: מאוד חשוב שכל מי שבשטח יהיה מצויד בכל המידע על מנת לתת תשובות.

צחי גרוסמן: אתם רואים שהמידע הוא מאוד מפורט ומורכב, הוא לא פשוט, למה מחסנים, מה זה נגיף מוחלש, למה הוא התפרץ מאוד.

צחי גרוסמן: יש כאן הרבה מאוד שאלות ידע שצריך לחדד אצל רופאים שלא נוגעים יום-יום בפוליו.

צחי גרוסמן: אין מה לעשות, זה לא נושא שעולה על שולחננו מדי שני וחמישי.

צחי גרוסמן: אני רוצה להתייחס לנושאים כבדים מאוד שעלו כאן.

צחי גרוסמן: ראשית, אני שותף לקריאתך, גברתי יושבת-הראש.

צחי גרוסמן: תוחזר אחות בית הספר.

צחי גרוסמן: אין כאן בכלל ויכוח.

עידית סילמן: אני חושבת שאנחנו צריכים לצאת בקמפיין שיוכנסו יותר אחיות למערכת, דאגה לצוותים סיעודיים, לראות בהם נכס למערכות שלנו: גם בחינוך, גם בבריאות, גם בחינוך הבלתי פורמלי.

צחי גרוסמן: נכון.

צחי גרוסמן: את נגעת אומנם במלוא ההיבטים שיש לאחות בית הספר, כולל אלרגיות והיבטים נפשיים.

צחי גרוסמן: הדבר הזה בלט מאוד מאוד אצלנו בחיסון של 5 – 11.

צחי גרוסמן: לו היתה אחות בית ספר באותה תקופה קריטית של חיסון 5 – 11, אנחנו משוכנעים שכל עולם ההתחסנות של הגילאים האלה נגד קורונה היה נראה אחרת.

צחי גרוסמן: זה באמת נתן לנו בפנים לראות עד כמה הנושא הזה מאוד מאוד חסר.

צחי גרוסמן: אנחנו נתמוך בכל מהלך שיעשה רפורמה ויחזיר את אחות בית הספר.

צחי גרוסמן: אני חושב שההפרטה של השירות הזה בתקופה בה זה נעשה היתה טעות קשה.

צחי גרוסמן: גם אז המשרד בחוכמה החליט להשאיר עדיין שני מחוזות: דרום וצפון במשרד הבריאות, ותודה לאל.

צחי גרוסמן: אבל העובדה שבשאר הארץ זה הפך להיות קבלני חיסונים, ותו לו.

צחי גרוסמן: פמי ונטלי הם קבלני חיסונים, נקודה.

צחי גרוסמן: וזו טעות.

עידית סילמן: ברור.

עידית סילמן: פרופ' גרוסמן, בתקופתי היתה אחות בית ספר.

עידית סילמן: הזכירה לי מנהלת הוועדה שמי שהיתה לו אחות בית ספר זוכר שאחות בית ספר היתה לעיתים מקום מפלט בו ניתן לשבת ולהירגע על כוס תה.

עידית סילמן: זה מה שהנפש שלנו צריכה לפעמים.

עידית סילמן: זה תמיד טוב.

עידית סילמן: צריך לראות בזה ערך משמעותי.

צחי גרוסמן: הנושא הכבד האחרון, והוא משום מה נכרך בדיון היום למרות שהוא בהחלט שווה דיון נפרד, הוא העברת טיפות החלב לקופות.

צחי גרוסמן: אני מכיר את הנושא הזה כבר 15 – 20 שנה.

צחי גרוסמן: הפינג פונג הזה של הדיון הזה הוא מאוד מאוד ותיק.

צחי גרוסמן: הרבה מאוד אמוציות, יצרים.

צחי גרוסמן: מעט מאוד הוכחות.

צחי גרוסמן: כלומר, אף אחד לא בחן לעומק באמת באמת באמת מה יקרה אם המודל יעבור לקופות באזורים חזקים וחלשים.

צחי גרוסמן: אולי כדאי לעשות מדרג.

צחי גרוסמן: לעשות פיילוט באזור חזק, ולהגיע לאזורים החלשים רק מאוחר יותר.

צחי גרוסמן: יש כאן הרבה מאוד ויכוחים ואני לא בטוח שיש מאחוריהם הרבה דאטה.

צחי גרוסמן: יש כן הרבה מאוד אמוציות.

צחי גרוסמן: זה נושא מורכב מאוד.

צחי גרוסמן: אני בא באופן אישי ממקום שהוא חזק יחסית, ולכן אני אולי מעט משוחד.

צחי גרוסמן: אני בא ממכבי שירותי בריאות.

צחי גרוסמן: אבל אני בהחלט מסוגל להבין את הטענה של מה יקרה באזורים חלשי, שאולי לקופות לא יהיה אינטרס להתחרות זו בזו באזורים חלשים.

צחי גרוסמן: הנושא הזה הוא כבד והוא מצריך דיון.

צחי גרוסמן: אולי המקום בו אנו נמצאים היום עם טיפות החלב, ועם הקושי העצום לספק את החיסונים כמו שהם, בהחלט נותן שוב מקום להעלות את הנושא הכבד הזה על סדר היום.

עידית סילמן: אני חייבת להגיד שהעלינו אותו על סדר היום בדיון אחד.

עידית סילמן: רצינו להעלות אותו גם היום.

עידית סילמן: אנחנו נתבקשנו על ידי משרד הבריאות כי הם עושים עבודה גם אצלם כרגע.

עידית סילמן: ניהלנו כאן גם דיונים קודמים.

עידית סילמן: אנחנו נעשה את זה ביחד.

עידית סילמן: הם עובדים על התחום הזה והם יבואו עם תובנות.

עידית סילמן: אין לי ספק בכלל.

עידית סילמן: גילוי נאות, עבדתי בעבר בקופות החולים.

עידית סילמן: אני יודעת מה החוזק, וגם משרד הבריאות יודע מה החוזק של הקהילה בנושא הזה, ועד כמה הרצף הטיפולי שדאגנו לו בתחומים אחרים הוא חשוב.

עידית סילמן: לכן, נקיים על זה דיון משמעותי ומקצועי.

עידית סילמן: משרד הבריאות יגיע לדיון מוכן, עם נתונים, והם יביעו את עמדתם.

עידית סילמן: יכול להיות שהם יביאו רעיון אחר נכון מקצועית.

עידית סילמן: יכול להיות שהם רוצים להשקיע עכשיו במניעה ולהרחיב את נושא שירותי בריאות הציבור בכל הארץ.

עידית סילמן: אנחנו ממתינים להם בנושא הזה - באהבה גדולה.

עידית סילמן: תודה רבה, פרופ' גרוסמן.

עידית סילמן: אתה שאלת ודיברת על מודעות.

עידית סילמן: ארגון מדעת יחד עם אדוה לוטן וכל הצוות המקצועי מעלה רבות את המודעות והם עושים עבודה מצוינת.

עידית סילמן: הם עושים עבודה מצוינת.

עידית סילמן: הם עשו את העבודה המעולה הזו גם בהסברה ותיווך של תקנות הקורונה לאורך כל התקופה, וגם עכשיו בתחומי הפוליו.

עידית סילמן: אדוה ממדעת שלחה לי.

עידית סילמן: הם עשו וואטסאפ-דוק בנושאים האלה וגם מפגש זום, כך שמי שאין לו זום והוא מקפיד יכול להאזין לו גם בטלפון, וכל זאת על מנת לאפשר קבלת כל המידע.

עידית סילמן: הם קוראים לזה: לא מתלבטים, שואלים.

עידית סילמן: ד"ר מעין, בבקשה.

מעין ברנע: צוהריים טובים ותודה רבה.

מעין ברנע: ראשית, אכן גם העמותה שלנו שותפה למאמצי ההסברה.

מעין ברנע: יש היום בערב מפגש שנקרא: וואטסאפ דוק במסגרת פעילות שלנו במערכת הצ'טים של וואטסאפ.

מעין ברנע: לצערי, ופה אני מצטרפת לאמירה של נציגת קופת חולים מכבי, נכון לעכשיו אנחנו רואים מעט מאוד התפקדות לאירוע הזה.

מעין ברנע: זה חבל כי הורים יכולים לקבל שם מידע מאנשי מקצוע.

מעין ברנע: בנוסף, עוד יומיים יש לנו גם מפגש זום עם אנשי מקצוע, ואנחנו כמובן שנשמח יצטרפו וישמעו מידע על החיסון.

מעין ברנע: מבחינת מדעת – נושא טיפות החלב נמצא בליבת הדברים שחשובים לנו ונוגעים לנו.

מעין ברנע: לאורך הרבה שנים אנחנו גם נתנו הכשרות לאחיות טיפות החלב לגבי התמודדות עם התנגדויות לחיסונים.

מעין ברנע: אני רוצה להזכיר שעם הפוליו, העמותה עצמה קמה על רקע מבצע שתי טיפות ב-2014, שנה אחרי המבצע.

מעין ברנע: זאת אומרת, ההתארגנות שהובילה להולדת העמותה היתה אז בעקבות המבצע ההוא.

מעין ברנע: אנחנו באמת מאוד מוטרדים לאור כל מה שגם צף עד עכשיו בדיון מזה שיש שחיקה קשה בפעילות של טיפות החלב.

מעין ברנע: אנחנו גם נתקלים במידע מאחיות טיפות חלב, שהן חברות בעמותה, והן מספרות לנו לפעמים על העומסים שמוטלים עליהן ועל מגוון התפקידים שהן נאלצות לשאת בהם, כי תפקידים כמו תפקידי אדמיניסטרציה נשחקו ולא קיימים בטיפות החלב, כך שהן נושאות בכלל הנטל.

מעין ברנע: אנחנו מוטרדים מזה שנוצרים מצבים של כיסי פער בהתחסנות עד כדי צורך בקיום מבצעים ייעודיים.

מעין ברנע: זה קרה ב-2013, זה קרה ב-2018 עם החצבת, ואנחנו שוב רואים צורך בחיסון לפוליו ומוצאים שזה מאוד מאוד מטריד שאין מספיק מענה והסברה שתתווך לציבור ותקטין את הבעיה של חוסר האמון שנוצר בממסד הציבורי.

מעין ברנע: זה רק הוחרף בשנתיים האחרונות של הפנדמיה.

מעין ברנע: היה לנו חשוב להציף את זה.

מעין ברנע: כמובן שמדעת בכל נושא ההסברה.

עידית סילמן: ד"ר מעין, תודה לך, ותודה על העבודה הטובה שאתם עושים.

עידית סילמן: הורים יקרים, כנסו לאתר מדעת.

עידית סילמן: תוכלו להיחשף שם להרבה יידע.

עידית סילמן: יידע הוא כוח.

עידית סילמן: עמיחי, בבקשה.

עמיחי תמיר: כתוצאה מהקורונה, הציבור נחשף למושג יסוד מאוד חשוב והוא: וריאנט נושא מוטציה.

עמיחי תמיר: אני לא יודע אם אתם מודעים, אבל גם לווירוס הפוליו מוכרים או ידועים שני וריאנטים: אחד מהם היה מאוד נפוץ אצלנו במדינה והוא גרם בעיקר לשיתוק של הגפיים התחתונות.

עמיחי תמיר: וריאנט אחר בארצות הברית פגע דווקא בשיתוק שרירי הנשימה, ועשרות מיליוני ילדים נפטרו כתוצאה מהווריאנט הזה בארצות הברית.

עמיחי תמיר: אנחנו יודעים שווריאנטים מגיעים ארצה באמצעות שדה התעופה.

עמיחי תמיר: האם אתם ערים לאפשרות הזו?

עמיחי תמיר: תודה.

עידית סילמן: תודה רבה רבה.

עידית סילמן: מה לעשות, כל העולם הוא אחד.

עידית סילמן: גם אם אנחנו חושבים שמשהו עבר מהעולם, הנה, אנחנו מקבלים אותו מהדלת האחורית של נמלי תעופה, עם המסננת הפחות טובה שיש לנו.

עידית סילמן: אילנה, סיכום.

אילנה גנס: קודם כול, אני רוצה לברך על כל החיזוקים מכל השותפים כאן לגבי הצורך לחזק את מערך טיפול החלב.

אילנה גנס: זהו בהחלט מערך מאוד מקצועי, שהגדיל את הפעילות שלו מבחינת תחולות, מבחינת תוכנית החיסונים שהלכה והתעצמה בעשורים האחרונים, גם בבריאות התלמיד וגם בטיפות החלב.

אילנה גנס: הוספנו המון משימות מאוד מאוד חשובות שקשורות למעקב התפתחות וגדילה של הילד, גם מעקב וזיהוי של דיכאון אצל אימהות, והסתכלות כוללת על התא המשפחתי.

אילנה גנס: לא רק על הילדים עצמם אלא גם על ההורים, ודאגה לרווחתם והבנה שיש פה לפעמים משפחות שמתמודדות עם מורכבות.

אילנה גנס: התוכנית של אלף הימים הראשונים ומיקוד בגיל הרך היא תוכנית אסטרטגית מאוד חשובה שאנחנו מנסים לקדם.

אילנה גנס: במסגרתה כבר לפני שנתיים הוקם מוקד טיפות חלב.

אילנה גנס: זהו מוקד שהוא שלוחה של מוקד יידע כללי של משרד הבריאות - קול הבריאות, שנותן מענה בשעות אחר הצוהריים, כשטיפות החלב סגורות.

אילנה גנס: הוא עושה עבודה מדהימה.

אילנה גנס: ביקרתי באופן אישי במוקד הזה לפני מספר שבועות.

אילנה גנס: נמצאות שם יועצות הנקה ויועצות שינה ותזונאית.

אילנה גנס: הן מסייעות להורים ברגעים מאוד מאוד מורכבים כשטיפת החלב סגורה.

אילנה גנס: זה יצר מענה חלופי.

אילנה גנס: כמובן שהיינו רוצים להנגיש את טיפות החלב גם מעבר לשעות הפעילות, אבל זה חלק מתוכנית שאנחנו מנסים לקדם.

אילנה גנס: יש לה משמעויות תקציביות של תקנים ושל עלויות כוח אדם שנדרשים.

אילנה גנס: הקמנו היום סיירות אחיות בריאות הציבור שעושות ביקורי בית לתינוקות חדשים, לבן בכור, לפגים שמשתחררים הביתה.

אילנה גנס: אלו האוכלוסיות שזקוקות להכי הרבה תמיכה.

אילנה גנס: זה התחיל כפיילוט במחוז חיפה, וכרגע אנחנו מנסים להגדיל אותו לכל הארץ.

אילנה גנס: אנחנו כל הזמן חווים קשיים.

אילנה גנס: אנחנו עדיין לא מצליחים לאייש תקנים שכבר אושרו וגם לשמר אותם לאורך זמן.

אילנה גנס: החיסרון של המודל של השירות הציבורי הוא שאנחנו גם גוף שהוא ספק שירותים וגם רגולטור.

אילנה גנס: זה ללא ספק מייצר פה מורכבות.

עידית סילמן: נכון.

עידית סילמן: זה מייצר מורכבות גם בעניין בתי החולים, גם בעניין הזה.

עידית סילמן: אין מה לעשות.

עידית סילמן: באהבה רבה, רגולטור צריך להיות רגולטור ולא להחזיק בשירותים.

עידית סילמן: יש פה איזושהי כפילות.

עידית סילמן: גם בנושא בתי החולים.

עידית סילמן: אנחנו רואים את זה כל הזמן.

עידית סילמן: גם פה בעניין של בריאות הציבור.

עידית סילמן: דווקא לרגולטור שאחראי על תקצוב של הדברים האלה יש הרבה יותר כוח, וגם כמי שפנוי לייצר שינויים משמעותיים בתחום הזה.

עידית סילמן: בתי החולים לא צריכים לריב ביניהם כל פעם, הם לא צריכים להרגיש בן חורג כל פעם.

עידית סילמן: אם זו היתה באמת רשות ותאגוד בתי החולים אז הם היו מרגישים קצת אחרת.

עידית סילמן: אילנה, אנחנו חיות כך באותו עולם.

עידית סילמן: אבל כמובן שזו לא החלטה שלך.

עידית סילמן: לסיכום, דיברנו כאן על השקעה ברפואה מונעת, אז וי אחד גדול.

עידית סילמן: אנחנו כמובן בעד.

עידית סילמן: לגבי אחיות בתי הספר - אין לי בכלל ספק שזה נצרך וחשוב.

עידית סילמן: נתחיל לקדם חקיקה מייד לאחר הפגרה הזו בתיאום עם משרד הבריאות.

עידית סילמן: אם נצליח – מה טוב.

עידית סילמן: אני חוזרת מכנס של נפש בנפש.

עידית סילמן: , ואני רוצה להגיד מילה טובה.

עידית סילמן: קופות החולים היו שם.

עידית סילמן: זה היה כנס שכולו היה מיועד לאנשי מקצועות הבריאות ורופאים, וכמובן גם אחיות, שגרים בארצות הברית ומעוניינים לעשות עלייה ארצה.

עידית סילמן: צריך לפתוח את השורות בתחום הזה כי זה מה שאנחנו צריכים.

עידית סילמן: הם יהיו שם איתנו.

עידית סילמן: אנחנו יודעים שכוח האדם במערכת הבריאות הוא אחד האתגרים הגדולים היום של מערכת הבריאות.

עידית סילמן: טיפות חלב – טיפות זהב.

עידית סילמן: זו המלצה של הוועדה.

עידית סילמן: אנחנו נקיים דיון מעמיק על טיפות החלב מול קופות החולים ומחזיקי משרד הבריאות.

עידית סילמן: אני קוראת מפה להורים לרוץ ולחסן את ילדיהם, ובכלל לבדוק את הסטטוס.

עידית סילמן: יידע הוא כוח.

עידית סילמן: אני קוראת גם למנהלי בתי החולים: שמרו על אותו סטטוס קוו שהיה עד היום, שעיגן את ערך האחדות והרעות בדברים החשובים לנו ולאחר.

עידית סילמן: תמיד ידענו להתחשב האחד בשני ולשמור על צביונה כמדינה יהודית ודמוקרטית.

עידית סילמן: תם הדיון.

עידית סילמן: המשך פגרה מוצלח לכולם.

עידית סילמן: בברכת חג פסח כשר ושמח.

עידית סילמן: אשריכם ישראל.