ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 255, 2022-04-04 12:30

אלכס קושניר: אני פותח את הישיבה.

אלכס קושניר: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 257).

אלכס קושניר: היו לנו שני דיונים על החוק הזה, ובמסגרת הדיונים הבנו שמדובר בחוק מסגרת ואז ביקשנו מהממשלה להציג לוועדה את טיוטת התקנות.

אלכס קושניר: בזה אנחנו נתמקד היום, נדבר על התקנות, נוודא שהן תואמות ומוסכמות ואז נתקדם לאישור החוק עצמו יחד עם התקנות.

אלכס קושניר: בבקשה, הממשלה.

משה גפני: הם עושים מה שהם רוצים פה.

גיא גולדמן: התקנות קובעות הוראות שקובע שר האוצר באישור ועדת הכספים לעניין עניין רישום ותיעוד לאותו מאסטר פייל, חובת התיעוד החדשה על קבוצה רב לאומית על פי המלצות ה- - - של ה-OECD.

גיא גולדמן: יש גם הוראות לעניין הפעלת ה-CBC ריפורט, אותו דוח חדש של קבוצה לב לאומית במחזור של מעל 750 מיליון אירו.

גיא גולדמן: אלה הוראות ביצוע שנועדו להקנות יכולת להפעיל את החובות שנקבעו בחקיקה הראשית.

נירה שפק: ובשני משפטים ברורים, שכל צופה יוכל להבין?

גיא גולדמן: עולם מחירי העברה, קבוצות רב לאומיות, חברות בנות או חברות אם, יש להן יכולת באמצעות עסקה עם צד קשור בקבוצה.

גיא גולדמן: הוא נמצא במקרים רבים במדינה עם משטר מס נמוך או מקלט מס.

גיא גולדמן: לפני שבועיים פורסם דוח של הלמ"ס על FDI, שם רואים ש-40% מיתרות ההשקעה של ישראלים בחו"ל הן בהולנד.

גיא גולדמן: 40%.

גיא גולדמן: למה יש השקעות רבות כל כך בהולנד ולא במקום אחר – שיעור מס נמוך בהולנד.

גיא גולדמן: הדברים ידועים וקורים לא רק במדינת ישראל.

גיא גולדמן: התקנות האלה וההוראות האלה בחקיקה באות לקבוע, כשש עסקה כזו, עם צד קשור, לאפשר לרשות המיסים, לפקיד השומה לקבוע את המחיר האמיתי של העסקה הזאת, שלא מושפע מהזיקה שבין הצדדים הקשורים.

אלכס קושניר: לשכת רואי חשבון, בבקשה.

אבי נוימן: אנחנו השקענו בעיקר את המאמצים בכמה הימים האחרונים על התקנות כדי שנביא רובד חקיקה מלא, גם חקיקה ראשית וגם תקנות.

אבי נוימן: אנחנו אול אין מבחינת ההסכמות.

אבי נוימן: שוב אני חוזר – חשוב מאוד, חברי הכנסת שלא היו פה בדיון הקודם, חשוב מאוד שהחוק זה יעבור וכמה שיותר מהר כי מדינת ישראל נכנסה לרשימה האפורה ב-OECD כמדינה שאינה צייתנית לסטנדרטים בין לאומיים של חובות דיווח שזה החוק.

אבי נוימן: זה מהות החוק.

אבי נוימן: לכן אני חושב שצריך להביא את זה כמה שיותר מהר, כמובן בגבולות אפשרות העברת החקיקה אחרי הפגרה.

אבי נוימן: הרעיון שניסינו לגבש – מצד אחד, לעמוד בסטנדרטים הבין-לאומיים.

אבי נוימן: מצד שני, לראות איך מה שפחות מכבידים על הדיווח פה.

אבי נוימן: בטח כשמדברים על חברות עם היקפי עסקאות בין לאומיות קטנות, ובגדול, פחות או יותר אני חושב שזה הכיוון.

אבי נוימן: אני חושב שאולי גיא יהיה נכון שיציג.

ולדימיר בליאק: אתם שלמים עם התוצאה?

אבי נוימן: כן.

אלכס קושניר: לשכת עורכי הדין.

אייל בן צבי: שלום.

אייל בן צבי: יש כמה דברים שדיברנו עליהם יחד עם רשות המיסים שאולי נתונים לפרשנות שאמרנו שנעלה את זה פה והם יאשרו לפרוטוקול ואז מבחינתנו זה בסדר.

אייל בן צבי: ראשית, שאותו מאסטר פייל ניתן להגשה כמו ביתר העולם כקובץ נפרד מהסטטוס של היום, או מהלוקל פייל שיהיה בעתיד, אז אם רשות המיסים יכולה לאשר שבסדר מבחינתם לפרוטוקול – ההגדרות שמופיעות כרגע, יש שלושה נושאים שניתנים לפרשנות.

אייל בן צבי: אנחנו לא רוצים שיהיה ניתן לפרשנות, שכל צד יפרש אותו אחרת.

שלומית ארליך: אולי נתחיל לדון ותוך כדי תגידו.

אלכס קושניר: מי מקריא את התקנות?

אלכס קושניר: הצעת החוק מאחורינו.

אלכס קושניר: בדיון כיום נתמקד בתקנות, נוודא שהן בסדר, ובדיון הבא כשיתאפשר, נאשר את התקנות ואת הצעת החוק.

אלכס קושניר: בדיון הקודם אמרנו לממשלה: תביאו את התקנות.

אלכס קושניר: בלי התקנות לא נאשר לכם את החוק.

אלכס קושניר: קדימה.

גיא גולדמן: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 85א, 85ב(א), 85ג(ז), ו-243 לפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה), ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:

שלומית ארליך: 85א זה הסעיף שקיים גם היום.

שלומית ארליך: 85ב(א), 85ג הם סעיפים חדשים.

שלומית ארליך: אין סעיף 85ג(ז).

שלומית ארליך: למה היתה הכוונה?

גיא גולדמן: ל-CBC לדעתי.

שלומית ארליך: אז צריך להתאים את זה.

שלומית ארליך: זה לא קיים.

שלומית ארליך: סעיף 243 זה סעיף התקנות הכללי.

גיא גולדמן: בתקנות מס הכנסה (קביעת תנאי שוק), התשס"ז-2006 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1, לפני ההגדרה "טווח הערכים" יבוא – זה הגדרות שנגיע אליהן בהמשך - ""דוח ישות-אם סופית" - דוח כאמור בסעיף 85ג(ג) לפקודה; בחוק שעברנו עליו הגדרנו מה זה ישות אם סופית.

גיא גולדמן: דוח ישות אם סופית זה דוח שישות אם סופית זה דוח שהיא צריכה להגיש, זה מובהר בתיקון החקיקה הראשית.

שלומית ארליך: זה בעצם דוח אודות הקבוצה ופעילותה בכל מדינה לכל שנת מס שמגישה ישות אם סופית שהיא תושבת ישראל ושייכת לקבוצה רב לאומי שמחזור עסקאותיה כפי שמוגדר כרגע בהצעת החוק עולה על 3.4 מיליארד שקלים באופן מקוון בתוך שנה מתום שנת המס.

גיא גולדמן: "הסכם בין-לאומי" – כהגדרתו בסעיף 214א לפקודה; יש שם הגדרה שמתייחסת לחילופי מידע.

שלומית ארליך: זה הסכם שניתן לגביו צו לגבי סעיף 196 שמתייחס להקלה מכפל מס וגם הסכם לחילופי מידע.

ינון אזולאי: חילופי מידע בין מדינת ישראל לאלה שנמצאים בין המדינות.

נירה שפק: אם הבנתי נכון מהדיון הקודם, שהתכלית של הסעיף הזה שלא ייגבה פעמיים על אותו עסקה משני ישויות שונות אם העסקה משולבת, או לא הבנתי?

גיא גולדמן: זה בא לוודא, כפי שהסברתי בתחילת הדברים, שעסקה בין צדדים קשורים, למרות שהם מאותה קבוצה, המחיר שלה הוא משקף את תנאי השוק.

גיא גולדמן: אם הוא לא משקף את תנאי השוק והמחיר מונמך, זה מאפשר הסטת רווחים למדינה שמשטר המס בה הוא נמוך יותר בצורה שלא משקפת את המהות הכלכלית האמיתית של העסקה.

שלומית ארליך: לא בהכרח.

שלומית ארליך: אבל זה החשש.

גיא גולדמן: נכון.

גיא גולדמן: "הסכם רשויות מוסמכות" – הסכם בין-לאומי לחילופי המידע הנדרש בסעיף 85ג לפקודה;".

גיא גולדמן: זה אותו סעיף שעוסק ב-CBC.

שלומית ארליך: הסכם לאומי כולל הסכם לחילופי מידע, אז מה ההבדל בין הסכם בין-לאומי לחילופי מידע להסכם רשויות מוסמכות שהוא הסכם בין לאומי לחילופי מידע?

ישי פרלמן: זה הסכם ספציפי.

ישי פרלמן: הסכם בין לאומי כהגדרתו בסעיף 214א לפקודה זה כל הסכם שנקבע בצו.

ישי פרלמן: הסכם רשויות מוסמכות זה ההסכם הספציפי של ה-CBC.

שלומית ארליך: אבל אם תסתכל על ההגדרה של הסכם בין לאומי קבוע כתוב:

שלומית ארליך: הסכם שניתן לגביו צו לפי סעיף 196 וכן הסכם לחילופי מידע.

שלומית ארליך: זה לא בהכרח לפי צו.

גיא גולדמן: הסכם רשויות מוסמכות זה ההסכם הספציפי של ה-CBC ריפורט.

שלומית ארליך: יש פה הפניה ל-85ג.

שלומית ארליך: נסת

שלומית ארליך: כל אחר כך על הצעת החוק אבל ממה שראיתי, לא נדרש בסעיף 85ג לפקודה אלא אם כן אתם יודעים להפנות.

שלומית ארליך: כתוב: הסכם הנדרש בסעיף 85ג לפקודה.

גיא גולדמן: חילופי המידע נדרשים.

אלכס קושניר: אז תכתבו: נדרשים.

גיא גולדמן: אין בעיה.

גיא גולדמן: תיקון תקנה 5.

גיא גולדמן: תקנה 5 עוסקת בעסקה בין-לאומית.

גיא גולדמן: אחר כך בפסקה (10) לעניין המאסטר פייל, אבל בפסקאות הראשונות לא נדבר על המאסטר פייל אלא על אותן הוראות רישום ותיעוד הנוגעות לעסקה עצמה.

שלומית ארליך: עד היום הסעיף הזה עסק בדיווח על חקר תנאי שוק, שזה בהלימה עם מה שעוסקות תקנות מס הכנסה קביעת תנאי שוק, לפני התיקון הזה.

שלומית ארליך: עכשיו אתם מבקשים לשנות את השם כך שעיקר החובות יהיו דיווח במחירי ההעברה.

שלומית ארליך: כיוון שמרבית הסעיף כפי שהיה במקור אושר כפי שהיה, אבל אתם מוסיפים לו נדבכים נוספים, לא נכון יותר יהיה לקרוא לזה: דיווח על חקר תנאי שוק וחובות תיעוד ודיווח במחירי העברה?

שלומית ארליך: זה מבטל בעיניכם?

גיא גולדמן: זה לא מבטל.

גיא גולדמן: אחד כלול בשני.

גיא גולדמן: המאסטר פייל – כל מה שיצר טריגר לחובות - זה אותה עסקה.

גיא גולדמן: לא הסתכלו על הקבוצה.

גיא גולדמן: אתה עשית עסקה בין-לאומית כן או לא – תקנות ההוראות האלה חלות עליך.

גיא גולדמן: פה יש נדבך נוסף.

גיא גולדמן: מרגע שאתה מחלק מקבוצה רב-לאומית, חלק מהעולם הזה, רצינו לצאת מהעולם של העסקה לפחות ברמת הכותרת, לכבוד המאסטר פייל.

שלומית ארליך: אין בעיה אבל הסעיף לא מתייחס רק למצב שאתה חלק מקבצה רב-לאומית, לא?

גיא גולדמן: לא רק אבל גם.

גיא גולדמן: אתה חלק מקבוצה רב-לאומית.

גיא גולדמן: אנחנו נגיע לזה.

שלומית ארליך: אבל אתם משאירים את ההוראות הקיימות, אז למה זה לא גם וגם?

גיא גולדמן: נראה לנו שזה אחד כולל את השני.

גיא גולדמן: (2) בתקנת משנה (א) – (א) ברישא, במקום "60" יבוא "21"; פה אנחנו מציעים, חלק מההערות של הלשכות, בעיקר לשכת רואי חשבון שקיבלנו זה לצמצם את העולם של התיעוד והרישום שלא נוגעות למאסטר פייל אלא לעסקה עצמה.

גיא גולדמן: אנחנו בחקיקה הראשית, במקור בכחול, הצענו להכין את הדוחות האלה, את המידע הזה כבר במועד הגשת הדוח הראשי.

גיא גולדמן: ויתרנו על זה, שיהיה מוכן במועד הגשת הדוח השנתי למרות שלדעתנו אתה לא יכול לדווח על המחיר האמיתי בלעדיו אבל זה עניין אחר.

גיא גולדמן: ראינו בזה הוראה מבהירה.

גיא גולדמן: אבל את ה-60 יום שיש במקור לדרישת- - - להמצאת המסמכים, מטעמי יעילות רצינו לקצר ל-21 יום.

ולדימיר בליאק: עד כמה זה מכביד על החברות?

אבי נוימן: צריך להסתכל בהשוואה בין לאומית.

אבי נוימן: מרבית המדינות זה פחות מ-60 יום.

אבי נוימן: זה לא 21.

אבי נוימן: חשבנו ש-30 יום יותר נכון.

אבי נוימן: גם כשיורדים מ-60 יום ל-30 זו ירידה משמעותית בקיצור הזמנים.

אבי נוימן: יש משהו אחר מנגד שיכול להקל על חברות בעסקאות הקטנות שגיא יציג בהמשך.

אבי נוימן: בעיקרון חשבנו ש-30 יום זה יותר נכון.

ולדימיר בליאק: אז זה סוג של פשרה מבחינתכם.

אבי נוימן: כן.

אלכס קושניר: רשות המיסים, יש לכם בעיה עם 30 יום?

גיא גולדמן: צריך לראות בסוף.

גיא גולדמן: אם זה הדבר היחיד שיפריע לוועדה.

אלכס קושניר: תמשיך, בסדר.

אלכס קושניר: הבנתי.

גיא גולדמן: אם אתם שואלים ברצינות ובכנות, אז אומר, שבמהלך השבוע-שבועיים האחרונים כשישבתי עם חבריי למדתי בין היתר שמחלקת המכירה העברה של אייל בפירמה שהוא עובד בה, גדולה יותר מכל מחלקת מחירי ההעברה של רשות המיסים.

גיא גולדמן: לכן לי יש האחריות ליכולת הפיקוח והאכיפה של רשות המיסים בתחום הזה.

גיא גולדמן: כשנסיים את הדיון נצטרך לראות, אם הדברים במכלול, כשמצטרפים אחד לשני, מאפשרים להם לעשות את העבודה או לא.

גיא גולדמן: (ב) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) תיאור המבנה הארגוני של הנישום, הכולל חלוקה לתחומי פעילות מהותיים, והסבר מפורט לגבי בעלי התפקיד בקבוצה הרב-לאומית אליהם כפוף הנישום, לרבות פירוט שמם, תפקידם והמיקום הגיאוגרפי של משרדם.

גיא גולדמן: "

מיטל אנג'ל: כשאנחנו עושים ביקורת מחירי העברה אנחנו רוצים לדעת את השווי האמיתי של העסקה.

מיטל אנג'ל: יש כל מיני פונקציות שיש לבדוק אותן.

מיטל אנג'ל: אחד מהן - אנחנו רוצים לדעת איפה הישות המקומית נמצאת ביחס לשאר העולם.

מיטל אנג'ל: חלק מהדברים שלנו לדעת את זה, זה לראות באיזה לבל עולמי אנשים מדברים בחו"ל.

מיטל אנג'ל: אומר: אני לא עושה יותר מדי, אני עובד בלואו לבד, ואתה מדבר מי האנשים ואיפה הם נמצאים וכך יש לנו דרך לזהות את הפונקציה של העסקה.

אבי נוימן: ההערה היחידה שלנו פה – לא בטוח שצריך לרדת לרזולוציה של שמות.

אבי נוימן: לא קריטי.

נירה שפק: כיוון שלא כולנו מתמצאים בזה וגם מה שקראנו זה כלום - האם כשאתם עושים השוואה – פתחתם את זה, גיא והחברים הנכבדים, בזה שרוצים להשוות לתקנות ולמה שקורה ב-OECD.

נירה שפק: האם הסעיפים שעומדים פה כמו הסעיף הזה, זה סעיף שקיים גם במדינות ה-OECD?

נירה שפק: הסעיף הזה קיים או לא?

גיא גולדמן: קיים.

גיא גולדמן: בהתאם למטרה גם התקנות שהבאנו, מקווה שהן בהתאם לתקנות.

נירה שפק: אם אפתח תקנות של מדינות אחרות, יופיע הסעיף הזה?

מיטל אנג'ל: אני חושבת שהסעיף הזה קיים.

מיטל אנג'ל: אבדוק כעת.

ינון אזולאי: אבי העלה נושא לגבי השמות.

ינון אזולאי: אתה רוצה לרדת עד פרט השם, ולא נראה לי שאתם נמצאים במקום – מה ההיגיון שעומד מאחורי זה?

אבי נוימן: ב-OECD אין שמות.

ינון אזולאי: אמרתם שזה אותו דבר, אז נגמר הסיפור.

נירה שפק: ההערה שלי בעיניי היא מהותית.

נירה שפק: זה כמו שהיה בכל התקנות – אני משווה רגע רוחבית – כל המקומות שאמרנו: נוריד רגולציה או נשווה, אם קיים תקן באירופה, למה נמציא תקן אחר?

נירה שפק: עשינו את זה בנושא של הייבוא לארץ.

נירה שפק: גם פה, אם לא קיים, למה אנחנו רוצים להיות יותר צדיקים?

נירה שפק: עכשיו כשבודקים עכשיו, לא חבל על הזמן הזה?

נירה שפק: אני מבקשת שכל דבר שהוא החמרה מעבר למה שקיים בסעיפים הבין-לאומיים, מבקשת לקבל.

אלכס קושניר: אמרנו את זה בתחילת הדיון שלא תהיה החמרה לעומת.

נירה שפק: אנחנו רוצים לפשט דברים.

נירה שפק: לא להרוג אותם.

גיא גולדמן: כפי שאנו מבינים את זה, זה כן חל.

גיא גולדמן: צינון נציגי הלשכות שבעיניהם זה לא מהותי - אם חברי הוועדה מסכימים.

שלומית ארליך: כולל חלוקה לתחומי פעולה מהותיים.

שלומית ארליך: תסביר מה זה.

מיטל אנג'ל: איזה מחלקות הם נמצאים.

מיטל אנג'ל: אנחנו מדברים על תיאור המבנה הארגוני של הנישום.

מיטל אנג'ל: הכוונה לאנשי המפתח של הקבוצה.

מיטל אנג'ל: מי האנשים שאיתם אתם מדברים.

אלכס קושניר: לא, רגע.

אלכס קושניר: תיאור מבנה ארגוני של הנישום – את זה אני מבין - הכולל חלוקה לתחומי פעילות מהותיים – מה זה קשור להמשך המשפט?

אלכס קושניר: והסבר מפורט לגבי בעלי תפקידים.

מיטל אנג'ל: ברמת בעלי התפקידים – האם אתה שייך למגזר, בתוך הקבוצה עצמה האם אתה חלק מפיתוח או משיווק, או אתה חלק- - -

נירה שפק: אז זה חלק מהמבנה.

נירה שפק: שאלתי אם זה קיים במקומות אחרים.

מיטל אנג'ל: אני יכולה לקרוא את הסעיף באנגלית.

אלכס קושניר: אני שאלתי מה המשמעות של תחומי פעילות מהותיים ולא קשור לבעלי תפקידים.

אלכס קושניר: כי זה המשך.

אלכס קושניר: מה זה תחום פעילות מהותי ומה זה תחום פעילות לא מהותי?

גיא גולדמן: לא בעל תפקיד זוטר.

גיא גולדמן: בתחום פעילות זניח.

אלכס קושניר: אבל אתם לא שואלים פה על בעל תפקיד אלא שואלים פה על נישום.

אלכס קושניר: נישום זה גוף, תאגיד.

אלכס קושניר: אתם שואלים על חלוקת תחומי הפעילות של התאגיד.

מיטל אנג'ל: חלוקה של בעלי התפקידים.

אלכס קושניר: אתם מתכוונים לתאגיד.

אלכס קושניר: הכולל חלוקה לתחומי פעילות מהותיים – של מי?

אלכס קושניר: של התאגיד.

אלכס קושניר: מה זה אומר?

נירה שפק: אני מסתכלת על הסיכום הקודם מהדיון.

נירה שפק: זה גם היה.

נירה שפק: אני מדברת על המהות.

נירה שפק: הסבירו לנו שכל הנושא של תכנון מס, שיש כוונה להשוות.

נירה שפק: לא חידשו.

נירה שפק: כשעברנו על הצעת החוק, ביקשנו שיהיה דומה.

גיא גולדמן: ההבהרה שלנו היא שתחומי הפעילות המהותיים לגביהם שאלת הם בקשר למבנה הארגוני, כלומר בעל תפקיד מסוים אצל הנישום, מה תחום הפעילות שהוא חולש עליו.

גיא גולדמן: בעל תפקיד אחר, מה תחום הפעילות שהוא חולש עליו.

גיא גולדמן: זה בקשר לאותו מבנה.

גיא גולדמן: יש לקרוא את זה יחד עם המבנה הארגוני.

אבי נוימן: אסביר.

אבי נוימן: אם תסתכלו על דוחות תקופתיים של חברות נסחרות, יש התרשים של המבנה של החברות, חברת אם, בת וכו' ברמת החברות עצמן ואיפה מאוגדות, ויש תרשים מבנה ארגוני של הפונקציות.

אבי נוימן: לזו הכוונה כנראה.

אבי נוימן: כך אני מבין.

אבי נוימן: אם אני צריך לספק מידע, זה מה שאספק.

אבי נוימן: זה בדיוק דומה לאיך שנראה דוח תקופתי של חברה נסחרת שיש צ'ארט אחד של מבנה החברות ברמת השמות והיכן הן מאוגדות, וצ'ארט אחד של הפונקציות – מנכ"ל וכו'.

נירה שפק: ברמה השמית?

אבי נוימן: לא.

אבי נוימן: ה-OECD לא מדבר ברמה השמית.

ינון אזולאי: גיא, זה מה שהוא אומר?

גיא גולדמן: יש תיאור אינדיבידואלי של בעלי תפקידים.

גיא גולדמן: אין שם אילן יוחסין משפחתי.

מיטל אנג'ל: יש תיאור של האינדיבידואלים שאליהם מדווחים.

ינון אזולאי: תראו כמה צריך בשביל המשפט של פעילות מהותית – גם רואה חשבון, גם עורך דין.

ינון אזולאי: תראו באיזה מצב אתם נמצאים.

אייל בן צבי: אני חושב שמה שכלול במשפט הראשון, ממילא נכלל היום בחומר שמגישים.

אייל בן צבי: אני חושב שאולי פירוט השם הולך צעד אחד קדימה מדי.

ינון אזולאי: אנחנו לפני השם.

ינון אזולאי: אנחנו עדיין בפעילות המהותית.

ינון אזולאי: השם ודאי שלא.

אייל בן צבי: זה ממילא נמצא היום בסטנדרט של מה שמגישים.

אלכס קושניר: בדרישות של ה-OECD הם מבקשים שמות?

גיא גולדמן: לא.

אלכס קושניר: למה אתם מבקשים?

גיא גולדמן: כי הבנו את התיאור הפרסונלי של בעלי תפקידים ככולל יכולת לזהות אותם.

גיא גולדמן: זה הכול.

גיא גולדמן: לא רוצים את אילן היוחסין המשפחתי.

גיא גולדמן: זה לא מעניין.

גיא גולדמן: אמרתי דבר פשוט – זאת מחלקה קטנה.

גיא גולדמן: זאת היכולת שלה לפקח על הסטת הכנסות משמעותית.

גיא גולדמן: לא רוצים שמות – אין שמות.

גיא גולדמן: זאת עמדת המחלקה.

שלומית ארליך: אז מורידים את השמות.

שלומית ארליך: כשכתוב: הסבר מפורט לגבי בעלי התפקידים – חלק מההסבר זה תפקידם והמיקום הגיאוגרפי של משרדם.

שלומית ארליך: איזה עוד דברים אתם מחפשים במסגרת הסבר מפורט?

גיא גולדמן: יש דברים שקיבלו בטופס.

גיא גולדמן: התקנות הן לא טופס.

גיא גולדמן: אנחנו לא יכולים לרשום בהן: תביא את המסמך הזה, תן לי את הדאטא ההוא, אלא כותבים פה נורמה מה ניתן לאסוף ולבקש.

שלומית ארליך: אתה יודע לומר, מה כולל הסבר מפורט שאתה מבקש?

נירה שפק: פה כתוב תפקיד ומיקום גיאוגרפי.

נירה שפק: זה לא הסבר מפורט.

שלומית ארליך: אתם דורשים משהו מעבר?

אלכס קושניר: חברים, יש משהו שאתם דורשים מעבר?

אלכס קושניר: תפקידם ומיקומם הגיאוגרפי?

אלכס קושניר: אז למה צריך הסבר מפורט?

גיא גולדמן: שלא יהיה מפורט.

אלכס קושניר: אחלה.

אחרי פסקה  יבוא: "(5א) רשימת מתחרים עיקריים של הנישום;"; (ב) אחרי פסקה (7) יבוא: "(7א) סכומי התשלומים והתקבולים בשל העסקאות הבינלאומיות שפורטו בפסקה (7)";

שלומית ארליך: מבחינת המתחרים, זה משהו שמבחינת

שלומית ארליך: כם לא פוגע בתחרות, סודיות, היבטים?

גיא גולדמן: לא, זה נועד לבדוק מחיר עסקה בין צדדים לא קשורים בתנאי השוק הרגילים.

גיא גולדמן: זה שאנשים במשרד יוכלו לקבוע את מחיר העסקה האמיתי, צריכים לדעת מי בענף הזה השחקנים שפועלים ולאפשר להם להתחקות אחרי מחירי העסקה.

גיא גולדמן: (ד) אחרי פסקה (7) יבוא: "(7א) סכומי התשלומים והתקבולים בשל העסקאות הבינלאומיות שפורטו בפסקה (7)";

אלכס קושניר: מה פורט בפסקה (7)?

שלומית ארליך: פסקה (7) קובעת פירוט כל העסקאות שעשה הנישום מצד לעסקה לרבות הלוואות, תשלום דמי ניהול, שותפויות, מיזמים משותפים, מתנות, ערבויות, הסכמי נאמנות וכל הסכם אחר.

שלומית ארליך: גיא, עוד שאלה – אני חוזרת אחורה – מה השונות בין 1א ל-2?

שלומית ארליך: 2 מדבר על הצדדים לעסקה בין לאומית- - - וציון היחסים המיוחדים שיש וכו'.

שלומית ארליך: פסקה (א) זה פסקה שהוספתם ב-ב1א?

שלומית ארליך: ומה ההבדל מ-2?

ישי פרלמן: 1א לא קשור לעסקה ספציפית, פסקה (א) לא קשור למבנה הארגוני של הנישום באופן כללי, ו-2 לצדדים לעסקה הבין-לאומית זה קשור לעסקה ספציפית.

ישי פרלמן: זה קשור לתנאים כלליים לגבי הקבוצה הרב לאומית.

גיא גולדמן: פסקה (10), אחת המחלוקות שעלו בדיון הקודם, זה אותו מאסטר פייל, התחולה שלו.

גיא גולדמן: ביקשו לשכת עורכי הדין שיהיה 200 מיליון בקבוצה הרב-לאומית, לשכת רואי החשבון היתה יותר גמישה.

גיא גולדמן: בסוף הוסכם שיהיו 150 מיליון שקלים חדשים.

גיא גולדמן: זה מה שמופיע בנוסח שהעברנו.

גיא גולדמן: אקריא.

גיא גולדמן: "(10) אם הנישום הוא ישות בקבוצה רב לאומית שמחזור העסקאות שלה עולה על 150 מיליון שקלים חדשים - יכלול בדוח גם סקירה של הקבוצה הרב-לאומית שהנישום משתייך אליה, ובכלל זה כל אלה:

שלומית ארליך: איך קבעתם את הסכום של 150 מיליון שקלים?

אבי נוימן: הסתכלנו על מדינות אחרות באירופה, בעיקר מדינות - כבוד היושב-ראש, רצית לראות מה קורה באוסטריה, 50 מיליון אירו.

אבי נוימן: זה היה קרוב יותר ל-200.

אבי נוימן: יכולנו לחיות עם 100.

אבי נוימן: בלשכת רואי החשבון איפשהו באמצע, 150 זה סביר.

אייל בן צבי: גיא, אם תוכל להסכים להעברה, שהמאסטר פייל יכול להיות קובץ נפרד.

אייל בן צבי: שלא יתפרש שזה קובץ אחד.

גיא גולדמן: אנחנו מבהירים שזה מאסטר פייל, סטאנד אלון.

גיא גולדמן: (א)

גיא גולדמן: תרשים המציג את מבנה האחזקות של הקבוצה הרב לאומית לרבות מיקום גיאוגרפי של הישויות בקבוצה וצורת ההתאגדות או הפעילות, לפי העניין, של כל ישות;

שלומית ארליך: במה זה שונה מ-1א?

מיטל אנג'ל: 1א מדבר על בעלי תפקידים.

מיטל אנג'ל: כל תקנה 10 מדברת על מאסטר פייל, תקנה 10 מדברת על משהו שנקרא ב-OECD מאסטר פייל.

מיטל אנג'ל: ה-OECD הציע לעדכן את התיעוד במחירי העברה, CBC- - - ולוקאל פייל.

מיטל אנג'ל: אנחנו רוצים לאמץ גם את המאסטר פייל.

מיטל אנג'ל: זה משהו שמוגש - רוב המדינות אמרו: אנחנו גם רוצים לאחד את זה אצלנו.

מיטל אנג'ל: זה מוכן על ידי חברת האם ברמת הקבוצה.

מיטל אנג'ל: זה מידע שרץ על הקבוצה.

מיטל אנג'ל: אנחנו עשינו תרגום מילולי של המאסטר פייל של ה-OECD בהתאמות לעברות.

מיטל אנג'ל: מה שהיה ב-1א דיבר על העסקה- - - וגם 1א דיבר על בעלי תפקידים, וכאן אנחנו מדברים על משהו אחר - ברמת הקבוצה.

גיא גולדמן: (ב) תיאור כללי של עסקי הקבוצה הרב-לאומית, ובכלל זה כל אלה: (1) מנועי צמיחה עיקריים; (2) תיאור שרשרת האספקה של חמשת המוצרים או השירותים שמציעה הקבוצה מהם נובעת לה ההכנסה הגבוהה ביותר, וכן של מוצרים ושירותים נוספים אשר ההכנסה מהם עולה על 5 אחוזים ממחזור הקבוצה הרב-לאומית;

מיטל אנג'ל: כשאנחנו עושים ביקורת במחירי ההעברה, אנחנו רוצים לדעת הפונקציות ולדעת איך מסתכלים – מה הקבוצה הזאת עושה.

מיטל אנג'ל: על כל קבוצה אפשר לומר: נראה שהם עושים משהו מסוים אבל הנקודה המהותית אצלם זה משהו אחר.

אלכס קושניר: מה זה הכנסה – הכוונה למחזור?

מיטל אנג'ל: כן.

מיטל אנג'ל: אנחנו רוצים לדעת ברמת הקבוצה, מה אתם מוכרים.

מיטל אנג'ל: אנחנו מסתכלים פה בישראל על הישות המקומית אבל היא חלק מקבוצה רב-לאומית.

מיטל אנג'ל: מה ברמת הקבוצה נמכר, מה הדברים העיקריים, המהותיים של הקבוצה, ואז אפשר לדעת מה הפעילות שעושים בישראל כדי לדעת איך זה משתייך למה שעושה הקבוצה.

שלומית ארליך: למה 5 - זה גם?

מיטל אנג'ל: זה תרגום.

גיא גולדמן: פירוט הסכמים למתן שירותים, למעט שירותי מחקר ופיתוח, בין ישויות הקבוצה הרב-לאומית, וכן מדיניות קביעת מחירי העברה בעסקאות בין ישויות הקבוצה הרב-לאומית; לשכת רואי החשבון ביקשה להוסיף את המילה עיקריים אחרי פירוט הסכמים, ואנחנו מקבלים את ההערה.

ולדימיר בליאק: מה הכוונה, פירוט הסכמים?

ולדימיר בליאק: באיזו רמה יש לפרט?

מיטל אנג'ל: זה תרגום.

מיטל אנג'ל: כך ה-OECD כתב את זה.

ולדימיר בליאק: מה הכוונה?

ולדימיר בליאק: לפרט את ההסכם?

ולדימיר בליאק: להעביר אותו?

גיא גולדמן: זה חובות תיעוד.

גיא גולדמן: הוא לא צריך להמציא לנו את זה.

גיא גולדמן: רק אם יש ביקורת או שדורשים.

גיא גולדמן: הוא צריך להחזיק את זה אצלו.

גיא גולדמן: אנחנו הוספנו את המילה: עיקריים.

אבי נוימן: כל פעם שתשמעו את הסעיפים, תחשבו על דוח תקופתי של חברה נסחרת בבורסה.

אבי נוימן: זה תמצית, תמצית.

אבי נוימן: תיאור קצר.

אבי נוימן: גם למעלה היה צריך להיות תיאור קצר, שרשרת האספקה, אבל זה לא כזה קריטי.

אבי נוימן: כן חשוב שניצמד ל-OECD.

ולדימיר בליאק: אבל אפשר לפרש את זה בצורה יותר רחבה.

ולדימיר בליאק: לזה אני מתכוון.

אבי נוימן: נכון, אבל יש פורמטים מקובלים איך עושים את המאסטר פייל.

אבי נוימן: זה לא שישראל תמציא את הפורמט.

גיא גולדמן: תיאור השווקים הגיאוגרפים העיקריים להם מיועדים המוצרים והשירותים שפורטו לפי פסקה (2); (5) תיאור התרומות העיקריות של כל ישות בקבוצה ליצירת ערך בקבוצה; נראה לי שזה מובן – כל ישות – מה היקף תרומת ליצירת הערך בכל קבוצה.

גיא גולדמן: איזה חלק ביצירת הערך של הקבוצה היא מופקדת עליו.

גיא גולדמן: (6) תיאור שינויים במבנה הבעלות והשליטה בנישום ובמבנה הבעלות והשליטה של הנישום בישויות אחרות; גם כאן היתה הערה של לשכת רואי חשבון להוסיף את המילה עיקריים אחרי שינויים.

גיא גולדמן: אנחנו מקבלים את ההערה.

גיא גולדמן: תיאור מדיניות הקבוצה הרב-לאומית בנושא פיתוח, החזקה וניצול הנכסים הבלתי מוחשיים שלה, לרבות פירוט מיקומם של המפעלים העיקריים העוסקים במחקר ופיתוח ומיקומה של הנהלת המחקר והפיתוח;

שלומית ארליך: פה זה לא משהו שכפוף לסודות מסחריים והיבטים מהסוג הזה?

גיא גולדמן: לא.

גיא גולדמן: אנצל את ההזדמנות הזאת כדי לומר – אתם יודעים את זה גם מחוק עידוד השקעות הון - מהאנג'לים שיהיה עוד מעט.

גיא גולדמן: הנכסים הבלתי מוחשיים זה נכס שיכול לטייל בין מדינות ואפשר למקם אותו במדינה בעלת משטר מס מיטיב.

גיא גולדמן: לכן כשמחלקת מכירה מפקחת על הדברים האלה היא נותנת תשומת לב מיוחדת לאיפה נמצא נכס בלתי מוחשי ומה קורה סביב כל הדבר הזה, איזה פעילות מחקר ופיתוח, איפה היא נמצאת בקשר לנכס וכו'.

אבי נוימן: גם כאן העיקריים.

גיא גולדמן: אני חושב ששם היו העברות נכסים.

אבי נוימן: לא, נכסים בלתי מוחשיים.

גיא גולדמן: יש לנו שם העברות עיקריות.

גיא גולדמן: נגיע לזה.

גיא גולדמן: פירוט רשימת הנכסים הבלתי מוחשיים בקבוצה הרב-לאומית והישויות המחזיקות בהם; (3) רשימת ההסכמים בין ישויות בקבוצה הרב- לאומית הנוגעים לנכסים בלתי מוחשיים; ביקשה לשכת רואי חשבון להוסיף את המילה עיקריים: רשימת הסכמים עיקריים בין רשויות.

גיא גולדמן: (4) תיאור כללי של מדיניות קביעת תנאי השוק בקבוצה הרב-לאומית בעסקאות למתן שירותי מחקר ופיתוח והעברת נכס בלתי מוחשי או מתן זכות שימוש בו; סוג העסקאות שזוכה לתשומת לב מיוחדת על ידי מחירי מחלקת העברה זה אותו קוסט פלוס, מתן שירותים.

גיא גולדמן: אם הנכס נמצא בהולנד או ב- - - ונותנים שירות מחקר ופיתוח לחברה שנמצאת במקלט מס, החשש להנמכת מחיר העסקה בעסקאות מהסוג הזה הוא גבוה במיוחד.

גיא גולדמן: פה רוצים פירוט.

גיא גולדמן: זו המטרה.

גיא גולדמן: הרציונל הוא אותו רציונל כמו בפסקה הקודמת.

גיא גולדמן: לשכת רואי חשבון ביקשה להוסיף את המילה: מהותית – העברה מהותית של הנכסים.

אייל בן צבי: אני חושב שגם בפירוט רשימת נכסים בלתי מוחשיים כדאי להזכיר מהותיים כי יש חברות שמחזיקות מאות – כל אחד במקום אחר.

אייל בן צבי: זה חסר משמעות.

אייל בן צבי: בפסקה (2).

גיא גולדמן: לא בדקנו את זה.

גיא גולדמן: כל מה שאני אומר עכשיו בהסכמה, בדקנו את זה בסטנדרט וזה בסדר.

גיא גולדמן: את זה צריך לבדוק.

גיא גולדמן: בפסקה (5) – העברה מהותית.

גיא גולדמן: פעילות מימון זה הלוואות.

גיא גולדמן: אחת מהדרכים הפופולריות להסטת רווחים – כפי שתיארתי נכס בלתי מוחשי זה הלוואות.

גיא גולדמן: נותנים הלוואי למדינה עם משטר מס מיטיב.

גיא גולדמן: ההכנסות שם ממוסות ב-0, בשיעור מס זניח.

גיא גולדמן: פה מנוכות הוצאות ריבית וכך מנמיכים הכנסה בישראל.

גיא גולדמן: מידע אודות פעילות מימון על ידי ישות בקבוצה הרב-לאומית, או בעבורה, ובכלל זה כל אלה: (1) תיאור כללי של אופן מימון הישויות בקבוצה הרב לאומית לרבות עסקאות מימון עם מלווים שאינם ישויות בקבוצה הרב לאומית; עיקריות זאת הערה של לשכת רואי חשבון.

אבי נוימן: גם הרישא, שם אנחנו רוצים מידע אודות פעילות מימון לא על ידי ישות בקבוצה הרב לאומית או בעבורה אלא מידע אודות פעילות מימון של הקבוצה הרב לאומית ואז ובכלל זה אלה.

אבי נוימן: לא?

גיא גולדמן: בדקנו את זה.

אבי נוימן: נעשה עוד בדיקה.

אבי נוימן: לא כזה קריטי.

גיא גולדמן: בפסקה (1) יש להוסיף את המילה עיקריות אחרי עסקאות מימון.

גיא גולדמן: (2) פירוט הישויות בקבוצה הרב-לאומית המעניקות שירותים פיננסיים בעבור הקבוצה, וכן פירוט המדינות בהן הן מאוגדות, ומקום ניהולן בפועל; (3) תיאור כללי של מדיניות קביעת תנאי השוק של הקבוצה הרב-לאומית ביחס לעסקאות מימון בין ישויות הקבוצה; (ה) פירוט מדיניות הקבוצה הרב-לאומית בעניין הכוונת פעילות עסקיה, בהתאם לכללי המס החלים עליה ,

גיא גולדמן: לרבות כל אלה: (1) צירוף דוחות כספיים מאוחדים של הקבוצה הרב לאומית לשנת המס אשר הוכנו לכל מטרה שהיא; (2) פירוט כל החלטות המיסוי והאישורים המוקדמים אשר ניתנו בישראל או במדינת חוץ לישויות הקבוצה הרב- לאומית, בנושא חלוקת הכנסות בין המדינות;"; אציין לפני כן, שיש פה כמה תיקונים.

שלומית ארליך: תסביר מה זה אומר, לפני כן.

מיטל אנג'ל: ה-OECD הציע להסתכל על המתודולוגיה של מחירי העברה של הקבוצה הזאת, כלומר איך אתם פועלים במחירי העברה בעניין של המיסים ובעניין של החשבונאות.

מיטל אנג'ל: תציגו לנו את הדוחות שלכם, תציגו לנו את מדיניות המס, אישורים שיש לכם, מאיזו מדינה, אם באתם להסדרי מס- - -

שלומית ארליך: מה זה לכל מטרה שהיא?

גיא גולדמן: אם יש דוחות כספיים כאלה, שהם יצורפו.

גיא גולדמן: זה הרעיון.

אלכס קושניר: כל דוח כספי שהקבוצה עושה.

גיא גולדמן: בדיוק.

גיא גולדמן: המילים – בעניין הכוונת פעילות עסקיה – ביקשו להוריד אותן ואנחנו מסכימים.

גיא גולדמן: יש פה הבהרה – בהתאם לכלל המס והחשבונאות החלים עליהם.

גיא גולדמן: כלומר מוסיפים את המילה "והחשבונאות".

שלומית ארליך: פסקה (2), פירוט כל החלטות המיסוי והאישורים המוקדמים אשר ניתנו בישראל - למה זה מידע שצריך לפרט?

שלומית ארליך: זה לא מידע שקיים בידי רשות המיסים?

אלכס קושניר: או במדינת חוץ?

מיטל אנג'ל: זה דוח שבדרך כלל מכינים אותו עבור כל המדינות.

מיטל אנג'ל: בדרך כלל החברה למעלה תכין את זה, וזה יוגש אותו דוח בכל המדינות.

שלומית ארליך: זה לא מטיל סתם נטל כבד?

מיטל אנג'ל: רשימה שלהם, לדעת מה יש.

גיא גולדמן: להערכתי זה עובד גם לכיוון השני.

גיא גולדמן: לדעתי הם שומרים את החלטות המיסוי האלה כי הם נעזרים בהן לדוחות המס.

שלומית ארליך: יש הבדל בין רשימה לפירוט החלטות המיסוי.

שלומית ארליך: פירוט צריך להיות פירוט.

שלומית ארליך: למה אתם מצפים?

שלומית ארליך: לרשימה או לפירוט?

ישי פרלמן: לפירוט תמציתי.

אבי נוימן: אז צריך שזה יהיה כתוב, תמציתי, ולא כל ההחלטות.

גיא גולדמן: בסדר.

גיא גולדמן: מסכימים.

גיא גולדמן: פירוט תמציתי של ההחלטות.

גיא גולדמן: לא לעשות ספרים.

במקום תקנת משנה: "(ד) בדוח לפי סעיף 131 לפקודה ידווח הנישום על כל אלה לפי טופס שקבע המנהל: "(1) ביצוע עסקה בינלאומית, וכן על מחירה, תנאיה ומחירה ותנאיה בתנאי שוק; (2) על היותו של הנישום חלק מקבוצה רב-לאומית ופרטים מזהים של אותה קבוצה, וכן על ישות האם-הסופית בקבוצה ופרטים מזהים שלה, על המחזור המאוחד של הקבוצה ופרטים אודות החובה החלה על הגשת דוח ישות אם-סופית לגבי אותה קבוצה וביצועה.

במקום תקנת משנה: "

שלומית ארליך: אתה מחליף את תקנת משנה (ד).

אלכס קושניר: עכשיו תסביר, ותסביר למה החלפת.

גיא גולדמן: יש פה שני חלקים – אחד זה עסקה בין לאומית, בין אם אתה חלק מקבוצה ובין אם לא.

גיא גולדמן: זה חלק מהעולם שקיים כיום.

גיא גולדמן: רוצים שתדווח אם יש לך עסקה בין לאומית ועל מחירה.

גיא גולדמן: אין פה משהו מקיף או מרחיב מדי.

שלומית ארליך: בעצם פסקה (1) זה מה שהיה במקור.

גיא גולדמן: כן.

גיא גולדמן: (2) זה חלק מההסדרה החדשה של המאסטר פייל וה-CBC.

גיא גולדמן: אתה חלק מקבוצה רב לאומית.

גיא גולדמן: אנחנו רוצים לדעת עליה, מי היא, מה המחזור המיוחד של הקבוצה, אם היא מתחת ל-750 מיליון אירו או 150 אם היא על המאסטר פייל.

גיא גולדמן: תגיד מה המחזור שנדע שהחובות האלה לא חלים עליך.

גיא גולדמן: דרישות אלמנטריות.

גיא גולדמן: זה רק דיווח לדוח השנתי.

גיא גולדמן: התקנה הבאה נוגעת ל-CBC.

גיא גולדמן: אחרי תקנה 5 לתקנות העיקריות יבוא: "דוח ישות אם-סופית.

גיא גולדמן: 5א.

גיא גולדמן: (א) אישור המנהל לישות אם-חלופית כאמור בסעיף 85ג(ה) לפקודה, יינתן אם התקיימו כל התנאים האלה:

שלומית ארליך: מה 85ג(ה) אומר היום?

גיא גולדמן: לא הישות אם הסופית תגיש את דוח עבור כל הקבוצה כאן בישראל.

ישי פרלמן: אלא אם כן ישות אם סופית לא רוצה לדווח בישראל כי מדווחת ישות אחרת במדינה אחרת שאנחנו נקבל את זה דרך מדינה אחרת.

גיא גולדמן: יש פה הסדרה של שני הכיוונים – כך זה בכל העולם - גם ישראל יכולה לקחת דיווח מחברה בת שהיא לא חברה אם סופית ולהעביר לקבוצה הרב לאומית וגם להפך – אנו יכולים לקבל את המידע שהיינו אמורים להעביר לחברה בישראל.

גיא גולדמן: זה עובד בשני הכיוונים אם החברה ביקשה, לפי בקשת החברה הרב לאומית והקבוצה.

גיא גולדמן: (2) ישות האם-הסופית העבירה למנהל אישור על הגשת דיווח כאמור בפסקה (1) עד המועד הקבוע להגשת דוח ישות אם סופית בסעיף 85ג(ג); (3) קיים, במועד הגשת הבקשה, הסכם רשויות מוסמכות בתוקף עם המדינה שבה הוגש הדיווח כאמור בפסקה (1).

גיא גולדמן: היה לנו ההסכם הזה בהגדרות הסכם רשויות מוסמכות.

גיא גולדמן: זה אומר שהדוח הזה יגיע ממדינה אחרת, לא בישראל.

אלכס קושניר: זה אם ישות בישראל מבקשת.

אלכס קושניר: כלומר אני ישות אם סופית, יש לי חברת בת שפועלת במדינה X, אני פונה באופן רשמי ואומר: מי שהגיש את הדוח הכולל זאת המדינה ההיא, הישות ההיא שהיא חברת הבת שלי.

גיא גולדמן: בדיוק.

גיא גולדמן: (ב) המנהל יהיה רשאי לחייב ישות בקבוצה רב-לאומית כאמור בסעיף 85ג(ג) לפקודה, שהיא תושבת ישראל, להגיש דוח ישות אם-סופית, אף אם היא לא ישות חייבת בדיווח כמשמעותה באותו סעיף, אם התקיים אחד מהתנאים האלה: (1) ישות האם-הסופית אינה חייבת בהגשת דוח ישות אם-סופית במדינת התושבות של ישות האם-הסופית (להלן -דוח ישות אם-סופית במדינה זרה), לפי דינה של אותה מדינה; (2) לא קיים הסכם רשויות מוסמכות בתוקף לעניין העברת דוח ישות אם-סופית במדינה זרה, עם מדינת התושבות של ישות האם-הסופית; (3) חילופי מידע בין ישראל והמדינה שבה הוגש דוח ישות אם-סופית במדינה זרה הושעו בניגוד לתנאי הסכם רשויות מוסמכות, או שלא התקבל מידע, מסיבה אחרת, מאת אותה מדינה, לגבי קבוצות רב-לאומיות הכוללות ישות בישראל.

גיא גולדמן: " זה הצד השני שהצעתי לסעיף הקודם.

גיא גולדמן: זה אומר שחברת בת בישראל אפשר יהיה לחייב אותה באותה קבוצה רב לאומית להגיש דוח למרות שהיא לא ישות אם סופית, אם ישות האם הסופית במדינה אחרת מאיזושהי סיבה לא העבירה את הדוח ולא קיבלנו.

אייל בן צבי: פה בהתאם להסכם שלנו מקודם להבהיר שזה ובתנאי שהקבוצה כולה עומדת בתנאי של ה- - -

גיא גולדמן: נכון, תהיה לנו הבהרה בחקיקה הראשית שתבהיר שעדיין הסעיף הזה חל על קבוצות רב לאומיות שעומדות בתנאי.

שלומית ארליך: למה לא להבהיר גם כאן?

גיא גולדמן: זה יותר נוח כי שם זה כביכול פתוח.

גיא גולדמן: הסעיף המסמיך הוא כביכול פתוח.

אייל בן צבי: אני בעד שזה יובהר גם כאן.

גיא גולדמן: אין בעיה.

אלכס קושניר: אם מוסכם, אז יהיה.

אבי נוימן: אני רוצה לחזור למחזורים ולבקש את ההבהרה.

אבי נוימן: רוצים שזה יהיה כתוב אבל אם לא - לפחות שייאמר לפרוטוקול.

אבי נוימן: שאנחנו מדברים על מחזורים גם בקאנטרי בקאנטרי וגם במאסטר פייל, אותם 150 מיליון, שזה יתייחס לשנה קודמת.

אבי נוימן: לפחות שייאמר לפרוטוקול.

אבי נוימן: היינו מעדיפים שזה יהיה כתוב.

גיא גולדמן: אין לנו בעיה לכתוב.

גיא גולדמן: לדעתנו לגבי המחזור של העסק בארץ, זה ברור.

גיא גולדמן: אם זה לא נדרש זה ייצור השלכות להסדרים במקרים שכתוב מחזור בלי שנה שעברה ואז תעלה שאלה, למה פה כן כתבו ולמה שם לא כתבו.

גיא גולדמן: לדעתנו ברור שזה מחזור של שנה שעברה.

גיא גולדמן: אף אחד לא מתכוון לנהוג אחרת.

אלכס קושניר: בסדר.

גיא גולדמן: 4.

גיא גולדמן: תקנה 5 לתקנות העיקריות, כתיקונה בתקנה 2 לתקנות אלה, תחול לגבי שנת המס 2022 ואילך.

גיא גולדמן: תקנה 5א לתקנות העיקריות, כנוסחה בתקנה 3 לתקנות אלה, תחול לגבי שנת המס 2021 ואילך, ולגבי חובת הגשת דוח לפי תקנה 5א לתקנות העיקריות לגבי שנת המס 2021, היא תהיה עד המועד הקבוע בסעיף 3 לחוק לתיקון פקודת מס הכנסה (תיקון מס' 257) התשפ"ב- 2022.

גיא גולדמן: אני מסביר לגבי חובות התיעוד שעברנו עליהן בתקנות שלא קשורות ב-CBC, שנת המס לגביהן היא תחול לשנת 2022 ואילך.

גיא גולדמן: כלומר תקנה 5 מתייחסת לחובות התיעוד החדשות שדיברנו עליהן.

גיא גולדמן: כל מה שלא בתקנות האלה, חל וממשיך לנסוע.

גיא גולדמן: כל השינוי שמדובר פה בתקנות האלה, ייכנס לתוקף לגבי שנת 2022 ואילך.

גיא גולדמן: בנוגע ל-CBC ריפורט, שם אנחנו מזכירים שזה יחול לגבי שנת 2021, אבל נבהיר את זה בחקיקה הראשית, הסכמנו לבקשת לשכת עורכי הדין שאותו דוח לגבי 2021 במקום שיוגש בסוף 2022 יוגש במרס 2023.

גיא גולדמן: סיכמנו שם על מועד במרס 2023.

גיא גולדמן: אני מזכיר שיש לחץ מפורום בין לאומי לקבל את הדוח ולהסדיר אותו.

אבי נוימן: ואני מזכיר – אם, וכבר הגישו, נתנו לנו- - - חברות ישראליות שהיו מחויבות אולי בהגשת דוח, נתנה הודעה – בדיוק מה שאמרת, אלכס, קודם – לגבי דיווח ממדינה אחרת, עכשיו לשנות את זה, זה קצת מעמסה.

אבי נוימן: וולונטרית לא אכפת לי שחברות ב-2021 יחליטו שנותנים נוטיפיקישן חדש ומדווחים בישראל.

אבי נוימן: לעומת זאת, לא לחייב.

אבי נוימן: כרגע החוק כתוב שצריך אישור רשות המיסים לא להגיש פה בישראל.

אבי נוימן: זה בסדר שצריך את האישור אבל רק מ-2022.

אבי נוימן: 2021 – קצת איחרנו את הרכבת.

אבי נוימן: אפשר אבל וולונטרי.

גיא גולדמן: ניתן את האישור הזה בצורה מקלה לשנה הראשונה.

גיא גולדמן: נפרסם הודעה שניתן להגיש, מגיש ממדינה אחרת.

גיא גולדמן: נפרסם הוראה מקלה בעניין.

אלכס קושניר: עוד שאלות?

אבי נוימן: יש עוד סעיף חשוב, זה חלק מההבנות.

גיא גולדמן: בחקיקה הראשית, הסכמנו לבחון בקשה שלהם שלא קשורה לתקנות החדשות, להסדרה החדשה שהובאה בפניכם.

גיא גולדמן: תהיה הקלה ביחס למצב הקיים היום בחוק, שיאפשר לתת למנהל – היום קוראים לזה בתקנות עסקה חד פעמית – להביא במקום תקנה 4 לתקנות העיקריות שנותנת לפקיד שומה סמכות לאשר עסקה חד פעמית, טיפה להרחיב את זה לעסקאות קטנות, לעסקאות זניחות, שהיחס בין הנטל לכאורה בתיעוד לגבי העסק לבין התועלת בחשיפה מאובדן הכנסות הוא קטן וזניח, אז המנהל יפרסם תנאים – זה מה שהסכמנו לבחון – ברשומות – שיקבעו מתי זה מתאפשר.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: מה שנעשה בדיון הבא, נפיץ נוסח מתוקן של התקנות, אחרי כל התיקונים שיש כאן, ובדיון הבא נדון בחוק, אחרי שכבר דנו בתקנות, ואני מאוד מקווה שנוכל להצביע גם על החוק וגם על התקנות.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.