ועדת החוץ והביטחון, כנסת 24, פרוטוקול מספר 97, 2022-03-30 10:00

רם בן ברק: בוקר טוב לכולם.

רם בן ברק: אנחנו מתחילים את הדיון על חוק קליטת חיילים משוחררים, מה שאנחנו קוראים "ממדים ללימודים", מעבירים אותו להיות חלק מתקציב הביטחון תחת האחריות של צה"ל וכבר לא מותנה בעמותות כאלה ואחרות או תרומות כאלה ואחרות.

רם בן ברק: אי-אפשר להתחיל את הדיון הזה בלי להתייחס למצב הביטחוני שאנחנו נמצאים בו כרגע, או גל הטרור שפוקד אותנו.

רם בן ברק: זה המקום למסור תנחומים למשפחות ולחזק את הציבור.

רם בן ברק: אני יכול להגיד לציבור באופן חד-משמעי שאנחנו עושים את הכול בשביל לעצור את התופעה הזאת – קשה לי לקרוא לזה גל.

רם בן ברק: אנחנו באמת משקיעים מאמצים אדירים – שירות הביטחון, משטרת ישראל – בהשתלטות על המצב הזה.

רם בן ברק: מדובר באירועים חמורים מאוד שגבו קורבנות רבים, 11 קורבנות, בשבוע האחרון.

רם בן ברק: אני משוכנע שכוחות הביטחון יידעו לעשות את העבודה ויעשו אותה כמו שצריך.

רם בן ברק: גם לגל הזה, כמו לגלים הקודמים, אנחנו נוכל והם לא ישברו את רוחנו.

רם בן ברק: לעניין החוק.

רם בן ברק: גורמים ממשרד הביטחון, ראש המטה, בבקשה.

אייל הנס: בוקר טוב.

אייל הנס: אני ראש האגף ומנהל הקרן לחיילים משוחררים במשרד הביטחון.

אייל הנס: הצעת החוק שמונת לפניכם היא עוד נדבך מאוד חשוב בשורה של הטבות שהמדינה שמה לחיילים המשוחררים.

אייל הנס: נכון להיום, כמו שאתם בוודאי יודעים וזה גם הוצג לכם בביקור שעשיתם במשרד הביטחון, ישנם שלל הטבות לחיילים המשוחררים והצעד שנמצא פה על השולחן הוא עוד אחד מהנדבכים האלה במסגרת הוכרת המשרתים כולם, ובפרט המשרתים בשירות קרבי.

אייל הנס: קבוצה נוספת היא קבוצת האוכלוסיות המיוחדות שיש בצה"ל, כמו עולים, כמו חיילים בודדים, כמו חיילים ממגזרים שונים שאינם חייבים בשירות ואתם מכירים את זה, אתם מצויים בדברים האלה.

אייל הנס: הצעת החוק הזאת מעגנת תוכנית שמנוהלת כמה שנים דרך תרומות.

אייל הנס: הרמטכ"ל הקודם, רב-אלוף גדי אייזנקוט, קידם אותה ביחד עם שר הביטחון דאז ליברמן, מתוך ההבנה ומתוך החשיבות למערך הלוחם.

אייל הנס: הבנו שאם באמת רוצים להבטיח תוכנית שלמה שתחזיק לאורך שנים, שתהיה מתוקצבת בצורה ברורה ותעמוד על קריטריונים ברורים, אנחנו צריכים להכניס אות לתוך שלל ההטבות שהאגף והקרן לחיילים משוחררים מנהלת ולהקצות אותם בהתאם לקריטריונים שמפורטים בהצעה הזאת.

אייל הנס: במסגרת התוכנית הזאת אנחנו נותנים מימין של שני שלישים משכר הלימוד - - -

רם בן ברק: למה שני שלישים?

רם בן ברק: למה לא מלא?

אייל הנס: כי עדיין אנחנו חושבים שיש איזשהו מוטיב של הפרט שצריך לתת נדבך.

אייל הנס: יחד עם זאת, אני רוצה לציין שיש עוד דבר שאנחנו נותנים לחיילים המשוחררים וזה הפיקדון והמענק.

אייל הנס: הפיקדון והמענק לחיילים המשוחררים מהאוכלוסיות הקרביות יכול להגיע לסכום של 40,000 שקל.

אייל הנס: מתוך המענק והפיקדון שאחת מהמטרות שלו זה השכלה גבוהה, יש אפשרות להפנות, ולכן אין בעיה מבחינת כסף לחייל משוחרר, גם באוכלוסיות המיוחדות וגם בלוחמים, להשלים למאה אחוז מתוך כספי המדינה שאני מנהל בקרן.

רם בן ברק: אבל בפיקדון הוא יכול לעשות גם דברים אחרים.

רם בן ברק: האם יש בחוק הזה או אצלכם איזשהו מסלול שמאפשר למישהו שבא ממשפחה עם בעיות כלכליות לבקש מאה אחוז מימון?

אייל הנס: מתוך החוק הזה – לא.

אייל הנס: החוק הזה מממן שני שלישים.

יואב קיש: את זה צריך לתקן.

רם בן ברק: מקובל עלי הרעיון שמי שהולך ללמוד ומצבו הכלכלי, הסוציו-אקונומי מאפשר לו לשלם, זה בסדר גמור ואין בעיה.

רם בן ברק: אבל הרבה מאוד, במיוחד בצה"ל, חיילים שמגיעים מאוכלוסיות יותר מוחלשות כלכלית והקרן חשובה להם גם בשביל שכר דירה.

רם בן ברק: לכן אני רוצה לקבל תשובה תוך כדי הדיון לשאלה אם במקרה וזה לא יהיה חלק מהחוק, האם לא נכון שתהיה אפשרות למי שצריך את זה, להגיש בקשה לפחות, למימון מלא.

רם בן ברק: אני מבקש להתייחס לזה במהלך הדיון.

יואב קיש: הייתי אומר עוד יותר.

יואב קיש: הייתי אומר לכולם.

יואב קיש: ברור שזה הצעד הראשון, אבל לתפיסתי כולם צריכים לקבל מאה אחוז לא על חשבון דמי הפיקדון שלהם.

יואב קיש: הטבה ללוחם מאה אחוז.

יואב קיש: זה נושא שאני לפחות אעמוד עליו ולא אתמוך בהצעת החוק הזו אם זה לא יקרה.

יורם כנפו: בוקר טוב.

יורם כנפו: אני ראש מטא אגף כוח האדם.

יורם כנפו: גדלתי כל חיי בפיקוד בשדה וזה התפקיד הראשון שלי באגף כוח האדם.

יורם כנפו: כמפקד אני רוצה לומר שהצעת החוק שנמצאת פה היום לדיון היא הצעת חוק שהגדירו אותה כצעד ראשון.

יורם כנפו: בעיניי זה רכיב נוסף ביכולת שלנו כמדינה להוקיר את הלוחמים.

יורם כנפו: אנחנו צריכים לעשות כל שניתן לעשות על מנת שלוחם צה"ל, בוודאי אלה שנמצאים בקצה המבצעי, כשהם מסיימים את שירותם, הם יודעים שמדינת ישראל, צה"ל, יעשו ככל שניתן כדי לאפשר להם את תחילת החיים שאחרי השירות הצבאי בצורה הטובה ביותר שיכולה להיות.

יורם כנפו: התחושה, מעבר לכסף שהוא בפני עצמו הישג חשוב, שאנחנו מוקירים את מה שהם עושים היא נותנת משקל סגולי גדול יותר לתקציב עצמו.

יורם כנפו: זה התחיל כפרויקט פילנטרופי עם מאמצים גדולים מאוד – גם מאמצים גדולים על המערך הפילנתרופי להביא את הסכומים הללו וגם הלכה למעשה בסוף כמות הפילנתרופיה שאנחנו יודעים לאסוף היא נתונה, פעם כשאנחנו מפנים כמעט מחצית אם לא יותר מתקציבי הפילנתרופיה לטובת הפרויקט החשוב הזה, אנחנו נותנים פחות לדברים אחרים.

יורם כנפו: לכן יש פה בשורה גדולה מאוד בחוק.

יורם כנפו: היא גם מאפשרת ביטחון וודאות ויציבות במלגות הללו ומאפשרת לתת לכל לוחם ולכל חייל באוכלוסייה המיוחדת את הוודאות ביכולת לעשות את התואר הראשון שלו, בין אם זה 3 או 4 שנים, וזה גם מאפשר לנו לקחת את סכומי הפילנתרופיה ולנתב אותם לחיילים שנמצאים בשירות.

יורם כנפו: בעינינו זה השג חשוב.

יורם כנפו: האם אנחנו רואים או האם צה"ל חושב שבבוא העת צריך לראות שהלוחם מקבל מלגה מלאה?

יורם כנפו: אתה שואל אותי כמפקד וגם כמי שעמל על מעטפת הפרט שניתנת ללוחמים, בדמיוני אני רואה את זה מגיע גם לשם.

יורם כנפו: אבל זו התחלה טובה מאוד בעינינו ומה שאמר פה אייל זה נכון, היון הלוחמים יודעים יחד עם הפיקדון שהם מקבלים ויחד עם המלגה זאת לצאת לדרך.

יורם כנפו: אנחנו בצה"ל נתמוך בכל מה שיוקיר ויתגמל את הלוחמים יותר.

יורם כנפו: חשוב לנו לא רק שהלוחמים לא ייצאו בתחושה שהם מופסדים כי הם הלכו ללחימה, אנחנו רוצים שהם ייצאו בתחושה שהם אכן מוכרים ומתוגמלים על מה שהם עשו.

יורם כנפו: בעינינו זה התגמול ההוגן שאנחנו יודעים לתת להם על התרומה שלהם.

יורם כנפו: לכן אם אתם שואלים אותי בנקודת הזמן הזו, אנחנו היינו רוצים שזה ייצא לדרך מוקדם ככל שניתן.

יורם כנפו: אנחנו כבר בחודש מרץ בואכה אפריל, כבר בשלהי השנה אנחנו עתידים לתת להם את זה.

יורם כנפו: עם מעבר החוק אנחנו ערוכים לתת את זה לכולם.

יורם כנפו: אנחנו רוצים שזה ייצא לדרך.

יורם כנפו: אנחנו רוצים שזה ייצא עם היציבות הנדרשת.

יורם כנפו: אם מדינת ישראל תבחר במעלה הדרך להמשיך ולהגדיל את ההוקרה, אנחנו בוודאי נתמוך בזה.

רם בן ברק: עוד מישהו ממשרד הביטחון?

יואב קיש: מתי חברי הכנסת מדברים בוועדה?

רם בן ברק: אחרי שנשמע את ההתייחסות שלהם חוק, אלא אם מישהו ממהר ורוצה לדבר.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בכל ועדה יש משהו אחר.

יואב קיש: אני לא נמצא פה הרבה.

יואב קיש: בדרך כלל אני מכיר שנותנים לחברי הכנסת לדבר ואז מתחילים.

יואב קיש: אבל איך שאתה רוצה.

רם בן ברק: אני נוהג להציג את החוק כדי שיידעו על מה לדבר ואז לדבר.

יואב קיש: יודעים.

ערן יוסף: אני מהלשכה המשפטית במשרד הביטחון.

ערן יוסף: אני רוצה להתייחס לשאלה שהיושב-ראש העלה.

ערן יוסף: כמובן שההצעה לתת מאה אחוז לכולם היא הצעה שאנחנו בוודאי לא נתנגד לה.

ערן יוסף: אין לה כרגע מקור תקציבי.

ערן יוסף: החוק הזה מבוסס על הסדר תקציבי מול האוצר שעיגן את המצב הקיים היום של שני שלישים.

יואב קיש: מי נותן את זה?

ערן יוסף: החוק מדבר על תקציב הקרן שהוא תקציב נפרד מתקציב הביטחון.

יואב קיש: בכמה זה מתוקצב?

ערן יוסף: כרגע מתוקצב ממשרד האוצר 100 מילון שקל לשנה.

ערן יוסף: יש הסכם ממול משרד האוצר שאם ובשנים הראשונות יהיה צורך בסכום נוסף - - -

נטע בר זיו: רק לתקן.

נטע בר זיו: זה לא הסכם, זה בהחלטת הממשלה שעליה מבוסס החוק.

נטע בר זיו: זה סעיף הנומרטור שמצביע על - - -

יואב קיש: זאת אומרת, 100 מיליון שקלים האוצר תקצב כתקציב תוספתי לתקציב הביטחון.

אייל הנס: לא לתקציב הביטחון – לתקציב הקרן.

יואב קיש: תוספתי זה לא בא מתקציב הביטחון, זה לא מתקציב הקרן.

יואב קיש: זה תקציב ייעודי, תוספתי של 100 מיליון שקלים שזה הצפי לשימוש בשנה הראשונה.

אייל הנס: צודק.

יואב קיש: ואם זה יהיה יותר?

נטע בר זיו: ככל שזה יהיה יותר בשנות הנומרטור שזה עד שנת 2025, היתרה תגיע מתקציב הביטחון.

יואב קיש: מה הצפי לעלויות?

אייל הנס: השנה זה אמור להגיע ל-100 מיליון.

אייל הנס: לא סתם נקבע 100 מיליון.

יואב קיש: השאלה אם זה אמור להיות יותר.

יואב קיש: האם בסוף יש פה תקצוב של משרד הביטחון לעניין הזה?

ערן יוסף: צריך להגיד שבשנים האחרונות יש שונות גדולה מאוד בניצול של הכספים, מושפע מאוד מנושא הקורונה – חיילים הולכים ללמוד, לא הולכים ללמוד.

ערן יוסף: ההערכה היא שזה סביב 100 מיליון.

ערן יוסף: יהיו סטיות לכאן או לכאן, אבל לא אמורה להיות סטייה משמעותית.

ערן יוסף: אני אתייחס להערה שהעלה היושב-ראש לגבי מבנה של מבחנים סוציו-אקונומיים.

ערן יוסף: תפיסת העולם של האגף והקרן לחיילים משוחררים היא של שוויון.

ערן יוסף: הזכאויות שוות לכולם.

ערן יוסף: אין להם בכלל מנגנון של מבחן צרכים סוציו-אקונומיים ולכן זה לא כיוון נכון.

ערן יוסף: זה ישנה לגמרי את המבנה של הקרן, יצריך כוח אדם מסוג אחר.

ערן יוסף: אנחנו לא בכיוון הזה.

רם בן ברק: הייתי רוצה שזה יהיה מלא לכולם בלי שום קריטריונים.

רם בן ברק: אבל מאחר וציפיתי שהשלב הבא יהיה של בעיות תקציב ושל מקורות מימון, אמרתי שבמקרה כזה אתה יכול לחיות בקלות עם מצב שמי שיש לו יקבל 75%, 66% ומי שמתקשה יקבל מלגה נוספת.

ערן יוסף: מלכתחילה החוק מדבר על לוחמים ועל אוכלוסיות שמטבע הדברים הן מוחלשות ולהם ניתנת תוספת של שני שליש מעבר לפיקדון והמענק.

ערן יוסף: לבנות עכשיו עוד מנגנון שיבחן פרטנית את הזכאות הסוציו-אקונומית זה משהו שחורג מהיכולות של הקרן ואנחנו לא ממליצים ללכת לכיוון הזה כרגע.

רם בן ברק: עוד מישהו רוצה להוסיף משהו?

רם בן ברק: משרד הביטחון?

רם בן ברק: חבר הכנסת קיש, בבקשה.

יואב קיש: תודה.

יואב קיש: גם אני אפתח את דבריי בהשתתפות בניחום המשפחות האבלות.

יואב קיש: זו באמת טרגדיה.

יואב קיש: אמול זה היה מאות מטרים בודדים מהבית שלי.

יואב קיש: אירוע כואב וקשה שמצטרף לאירועים קשים ממש מהשבוע האחרון.

יואב קיש: מאחל החלמה מהירה לפצועים וחיזוקם.

יואב קיש: אנחנו באתגר מאוד גדול של טרור ערבי שמרים את ראשו, חלקו בקרב ערביי ישראל ואני חושב שזה חייב להיות מטופל – אנחנו פה בוועדת חוץ וביטחון – בצורה נחושה.

יואב קיש: אנחנו קוראים לזה חומת מגן מול הטרור הערבי ואי –אפשר להתעלם מזה, אי-אפשר לטאטא את זה ואי-אפשר להגיד שזה יעבור.

יואב קיש: הגיע הזמן לפעול.

יואב קיש: אני יכול לומר לך היושב-ראש שכאופוזיציה אנחנו נתמוך בכל מהלך שיידרש בשביל לשמור על הביטחון של אזרחי מדינת ישראל ואנחנו מצפים שהממשלה תוביל ותעשה ולא רק תמשיך בהודעות לתקשורת.

יואב קיש: לצערי, אנחנו בעניין הזה חלוקים כי אנחנו מרגישים שלא נעשה מספיק.

יואב קיש: אבל נשים את זה בצד ואני אומר עוד פעם שאנחנו כאופוזיציה אחראית נעשה הכול כדי שהביטחון האישי יחזור לאזרחי מדינת ישראל.

יואב קיש: לגבי החוק הזה.

יואב קיש: אני מלווה אותו מתקופת הרמטכ"ל הקודם גדי אייזנקוט, כולל הצעת חוק פרטית שלי שהוגשה כבר בכנסת ה-20.

יואב קיש: אני לא מאלה שרצים עם חקיקה פרטית והצמדות, אז אני לא יודע אם עוד אפשר לעשות את זה, אבל אם כן, אני אשמח.

יואב קיש: אני אבדוק את זה.

יואב קיש: כבר בכנסת ה-20 הגשתי הצעת חוק כזו.

יואב קיש: אני מכיר את הפרויקט הזה היטב.

יואב קיש: דיברנו בזמנו על מנגנון דומה של הקמה של קרן להעצמת המשרתים בשירות צבאי.

יואב קיש: כמה דברים מוזרים לי.

יואב קיש: ראשית, התקצוב אז, כשדיברתי עם אנשי הצבא, היה כ-600-500 מיליון שקלים.

יואב קיש: אני לא מבין איך 100 מיליון שקלים, העסק ירד, אולי הוריד הרבה מאוד אנשים.

יואב קיש: מישהו יודע לומר כמה כסף נאסף וכמה נמסר לטובת זה בתרומות?

יורם כנפו: בשנה האחרונה זה היה סביב 80 מש"ח.

יורם כנפו: יכול להיות שהמספר שאתה מדבר עליו – אנחנו פעלנו למה שנקרא חוק הוקרת השירות ושם המעטפת היא יותר גדולה, לא רק על מימון לימודי תואר - - -

אייל הנס: זה היה 60 מיליון לפני שנתיים.

אייל הנס: 80 מיליון בשנה הקודמת.

יואב קיש: זה המימושים?

אייל הנס: אלה המימושים דרך תרומות.

יואב קיש: דרך אותם קריטריונים שלמעשה - - -

אייל הנס: לא השתנו שום קריטריונים.

יואב קיש: כל לוחם, בכפוף לקריטריונים האלה, מקבל לפי בקשתו?

אייל הנס: נכון.

יורם כנפו: כל לוחם ומי שנמנה על האוכלוסייה המיוחדת.

ערן יוסף: 500 המיליון שאתה מדבר עליהם היו כאשר דובר על הרחבת פרויקט ממדים ללימודים על כל המשרתים.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: נכון.

יואב קיש: למרות שהיחס 1 ל-6 נראה לי קצת נמוך.

אייל הנס: לדעתי זה לא 500 אלא הרבה יותר לכל המשרתים.

יואב קיש: 600 מיליון, ויכול להיות שזה לא היה מספיק.

יואב קיש: יכול להיות שזה היה ההבדל ופה אנחנו עוסקים לא בכל המשרתים.

יואב קיש: אני מסכים למה שאמרת, יום, ואני תמיד מתמצת את זה ל"מיש נותן יותר – שיקבל יותר".

יואב קיש: אנחנו צריכים להיות בכיוון הזה ולצערי הפערים בנתינה הולכים וגדלים ואנחנו רואים אנשים שעושים שירות ארוך, משמעותי עם סכנת חיים וסגמנטים שלמים שלא מגיעים גם לשירות.

יואב קיש: לכן נהיה חייבים לתת לזה מענה.

יואב קיש: דיברתי גם עם שר הביטחון על כל תפיסת השירות בכלל.

יואב קיש: הוא מנסה להוביל מהלך שעדיין לא התחיל לצערי וזה מהלך שחייב להתחיל, על בנייה מחודשת של אפיון השירות.

יואב קיש: התפיסה שלי היא שירות של שנתיים לכולם ומעבר לשנתיים תשלום קבע למי שאתה רוצה להחזיק ולהשאיר.

יואב קיש: בשנתיים האלה זה או שירות צבאי או שירות אזרחי.

יואב קיש: ברור שהשירות האזרחי לא יהיה דומה לשירות הצבאי.

יואב קיש: מה שאני מבדיל מצבא מקצועי זה שהצבא חייב למקסם את המחזור.

יואב קיש: זאת אומרת שכל מי שמגיע למחזור גיל גיוס, יגיע למבחן הצבא.

יואב קיש: זה ההבדל המרכזי בין צבא מקצועי לצבא כיום.

יואב קיש: בסופו של דבר, עדיין יש פה נתינה משמעותית אבל צריך לקצר את השירות.

יואב קיש: בגלל זה התנגדתי גם לדרישה של הצבא לביטול הקיצור.

יואב קיש: אני חושב שזו טעות.

יואב קיש: לא נכון היה לעשות את זה.

יואב קיש: חייבים להמשיך עם המגמה של קיצור השירות מהרבה סיבות שאני לא אכנס אליהן.

יואב קיש: רק אומר שכקונספט צריך לקצר את שירות החובה הצבאי כי אנחנו לא יכולים להמשיך להאריך אותו.

יואב קיש: בהארכה שלו עשיתם דבר הפוך: המשכתם לגרום לזה שיהיו אנשים שיתנו יותר לעומת אלה שלא משרתים.

יואב קיש: דווקא קיצור זו מגמה חיובית.

יואב קיש: האוצר גם בעד הקיצור.

יואב קיש: הוא גם מבין את היתרון הכלכלי שלו, מוכן גם לשלם על זה.

יואב קיש: כבר עברנו סבבים ארוכים גם בבית הזה בכל העשייה והחשיבה סביב הנושא הזה.

יואב קיש: צר לי שהלכתם לגישה של ביטול הקיצור שעברה פה בכנסת בניגוד לעמדתנו.

יואב קיש: הדבר האחרון.

יואב קיש: פעם דיברתי על זה איתך בטלפון.

יואב קיש: גם בנושא הזה אנחנו נדרוש שהממשלה תעלה את הסכום ל-150 מיליון.

יואב קיש: שתוסיף עוד 50 מיליון כדי שהתקצוב יעמוד על 100% ולא יידרשו הלוחמים להשתמש בפיקדון או במענק שלהם כשיש להם צרכים אחרים ושלא יהיה פה מהלך עם חצי רגל ובסוף נושאר עם חצי הרגל הזו.

יואב קיש: אני אומר את זה כבר עכשיו כאופוזיציה, במידה והממשלה והקואליציה יתקצבו את בעוד 50 מיליון שקלים כך שאנחנו נדבר על תקצוב מלא לשנות הלימוד – 100%, לא 66% – האופוזיציה תתמוך.

יואב קיש: אם יישאר כמו שזה עכשיו, אנחנו נתנגד למרות שכאילו זה דבר טוב.

יואב קיש: אנחנו לא מוכנים שיהיה פה מהלך של חצי כן וחצי לא שיישאר פה לנצח עד שישתנה.

יואב קיש: מחוקקים חוק, תביאו עוד 50 מיליון שקלים חיצוניים מהאוצר ואנחנו נתמוך בחוק.

יואב קיש: תודה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: חברת הכנסת רות לנדה.

רות וסרמן לנדה: הכול בסדר.

רם בן ברק: חברת הכנסת אמילי?

אמילי חיה מואטי: להגיד הכול בסדר, אמילי, זה כזה "רגע, מה עשיתי?".

אמילי חיה מואטי: בוקר טוב.

אמילי חיה מואטי: תודה על הדברים.

אמילי חיה מואטי: אני בהחלט נוטה להתכתב בתפיסת העולם שלי עם הדברים שאמרת – גם הקשבתי קצת מרחוק.

אמילי חיה מואטי: אני חושבת שלמערכת הצבאית יש דרך לדעת באופן מדויק מאוד את מצבו הסוציו-אקונומי של החייל.

אמילי חיה מואטי: אז היה מה שנקרא קב"א.

אמילי חיה מואטי: דרך זה אפשר לחשוב על שכר לימוד מלא לתואר ראשון כאשר המקסימום הוא חצי מהמחיר של תואר ראשון כרגע, ולתקצב את זה.

אמילי חיה מואטי: ככל שהחייל בא ממקום שיותר קשה לו לממן לימודים שמאפשרים לבני אדם לחיות חיים של בחירה, כך המדינה תתגייס.

אמילי חיה מואטי: כי אם אנחנו חושבים על זה, ותודה לאל, כולם מתגייסים, גם אנשים שמגיעים ממעד סוציו-אקונומי גבוה מאוד, כך שאני לא רואה למה זה צריך להיות כל-כך גורף.

יואב קיש: לא כלם מתגייסים.

יואב קיש: דבר שני - - -

אמילי חיה מואטי: בסדר.

אמילי חיה מואטי: אני מנסה להגיד שבין המתגייסים יש אנשים ממעמד סוציו-אקונומי גבוה מאוד.

יואב קיש: אני לא חושב שכשאנחנו עוסקים בלוחמים, אנחנו צריכים להכניס לעניין את המעמד הסוציו-אקונומי שלהם.

יואב קיש: מבחינתי, לוחם מקבל את המימון לתואר.

יואב קיש: נקודה.

יואב קיש: ושהאוצר יביא 50 מיליון שקלים.

אמילי חיה מואטי: אני חושבת שהסיפור הוא לא רק לוחמים אלא כל המתגייסים.

יואב קיש: בסדר.

יואב קיש: בבקשה.

יואב קיש: 600 מיליון שקלים, זה היה המספר שהתחלתי איתו.

יואב קיש: תביאי 600 מיליון שקלים ונעשה את זה.

יואב קיש: בבקשה.

אמילי חיה מואטי: סיימתי.

אמילי חיה מואטי: תודה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: יש כאן חבורה מבית צבי.

דוד ביטן: אני מנכ"ל בית צבי, בית הספר לאומנויות הבמה ברמת גן.

דוד ביטן: נמצאים איתי שלושה סטודנטים.

דוד ביטן: שניים מהם קצינים, כולם לוחמים.

דוד ביטן: אבל מה, שכחו אותם.

דוד ביטן: הסטודנטים בבתי הספר לאומנויות המוכרים על-ידי משרד התרבות, לא מוכרים למלגה הזו.

דוד ביטן: תכף הם יציגו גם מה הם עושים במילואים כדי שתבינו שכאן מדובר בדיוק על מה שאתם דיברתם.

דוד ביטן: קודם כל, תודה ליושב-ראש הוועדה על ההזמנה המהירה ועל האכפתיות בנושא הזה וגם לשר חילי טרופר שהוא תומך בנושא הזה, רק הוא לא היה יכול להגיע היום.

דוד ביטן: אנחנו מרגישים ששכחו אותנו שנים רבות, שחכו את הסטודנטים.

דוד ביטן: תנו להם להציג מה הם עושים כי הם שחקנים ולומדים, אבל מה הם עושים במילואים.

יואב קיש: אתה אומר שהמסגרות של בית צבי\

יואב קיש: לצורך העניין, לימודי משחק - - -

אמילי חיה מואטי: לא רק.

אמילי חיה מואטי: כל לימודי המשחק.

דוד ביטן: לא רק.

דוד ביטן: כל בתי הספר לאומנויות, כמו רימון - -

אמילי חיה מואטי: גם אחי הקטן שהשתחרר עכשיו ולומד.

דוד ביטן: - - לא נכללים.

יואב קיש: לא נכללים בהצעת החוק.

יואב קיש: באיזה סעיף זה מופיע?

דוד ביטן: כתוב שהחוק הוא למוסדות המוכרים על-ידי המל"ג.

דוד ביטן: אם היו מוסיפים ואומרים גם את בתי הספר לאומנויות המוכרים על-ידי משרד התרבות, שהם מתוקצבים ועושים את העבודה, אז הכול היה נפתר.

דוד ביטן: אבל אני רוצה שתשמעו את החברים האלה.

דוד ביטן: הם עזבו חזרות כדי להגיע ולהשמיע את דברם.

רם בן ברק: אנחנו נשמע אותם.

רם בן ברק: אני מכריז על 5 דקות הפסקה.

רם בן ברק: יש לי טלפון חשוב עם השירות.

רם בן ברק: אני כבר חוזר.

רם בן ברק: 5 דקות הפסקה ואז נחזור.

רם בן ברק: חברים, סליחה על ההפסקה הלא מתוכננת.

רם בן ברק: כן, בית צבי.

אוראל גלעד: אני רוצה להגיד שאנחנו מברכים על היחס שלכם ללוחמים ואת הדיבור על הרצון שהמלגה תהיה 100%.

אוראל גלעד: זה מרגש לשמוע את זה.

אוראל גלעד: אני עשיתי שירות סדיר בתור לוחמת בתותחנים 3 שנים.

אוראל גלעד: לאחר מכן יצאתי לקצונה, שירתי בסך הכול 5 שנים בצבא.

אוראל גלעד: הייתי מפקדת מחלקה, מפקדת צוות לוחמים בבה"ד 1.

רם בן ברק: איך השמיעה שלך?

אוראל גלעד: בסדר.

יואב קיש: יותר טוב משל גנץ.

אוראל גלעד: היום אני מפקדת מחלקת סיור במילואים.

אוראל גלעד: זה הדבר היחיד שדוד משחרר אותנו מהחזרות בגללו זה היציאה למילואים.

יואב קיש: או לבוא לכנסת.

דוד ביטן: זה סוג של הצגה.

אמילי חיה מואטי: סוג של מילואים.

איתי גולדשטיין: בשירותי הצבאי הייתי בהנדסה קרבית.

איתי גולדשטיין: מפקד מחלקה בקורס צמ"א ואז סמ"פ בפלוגת צמ"א איו"ש.

איתי גולדשטיין: גם אני מצטרף לאוראל, אנחנו באמת מברכים על זה וזה מרגש שאתם נכונים להעלות את זה ל-100% מימון.

דוד ביטן: אז קודם כל שידאגו ל-70%.

איתי גולדשטיין: במילואים אני מפקד מחלקה בגדוד 9227.

דוד ביטן: ועושה מילואים.

גיא גרופר: שלום לכולם ותודה על ההזמנה.

גיא גרופר: גם אני שירתי בצנחנים בגדוד 890 ואני עושה שירות מילואים מלא, שבוע פעם בשנה, בגדוד 466 במילואים.

גיא גרופר: אנחנו רואים שאתם נכונים ושאתם רוצים לעזור לנו מאוד ועוד מעט דוד גם יעלה את הסוגיה שלנו בדיוק, של בתי הספר למשחק בישראל.

גיא גרופר: תודה על הנכונות ואנחנו רואים שאתם באים לקראתנו ונקווה שנצא מעודדים מהשיחה הזאת.

גיא גרופר: תודה.

דוד ביטן: קיבלתם רק חלק מהחבר'ה שלנו שמשרתים, שירתו בשירות סדיר או בקבע כמו שצריך ובכל זאת החלום שלהם היה ללמוד בבתי ספר לאומנויות בכלל, מוזיקה, קולנוע וכולי.

דוד ביטן: אני חייב לומר לכם שהנוכחות שלי פה היא בשם כל מנהלי בתי הספר ובשם כל הסטודנטים כי אנחנו מרגישים שכבר המון שנים אנחנו נלחמים על זה וכל פעם אנחנו מתכתבים ושום דבר לא יוצא מזה.

דוד ביטן: הזימון לוועדה דווקא בעת הזו שהחוק הוא חוק מדינה, יש לו ערך דרמטי וזה המקום גם לטפל בו.

דוד ביטן: אנחנו מרגישים שיש כאן אפליה ועוול משווע לסטודנטים לאומניות.

דוד ביטן: אני מקווה שאתם תעשו את השינוי הזה וזה גם הזמן כי אם אנחנו לא נתקן את זה עכשיו, המחשבה שלי שעוד פעם יכדררו אותנו, תסלחו לי, שנים על שנים כמו שאנחנו התעסקנו בזה עד עכשיו.

דוד ביטן: אתן לכם דוגמה.

דוד ביטן: סטודנט לקולנוע באוניברסיטת תל אביב ששירת כלוחם, סטודנטית או סטודנט, זכאים לקבל את מלגת הלוחם.

דוד ביטן: אבל סטודנט לקולנוע בסם שפיגל או סטודנט לאומנויות לא יקבל.

דוד ביטן: לוחמים כתף אל כתף, עשו את עבודתם כמו שצריך, כמו שמצופה מכל צעיר וצעירה במדינת ישראל.

רם בן ברק: אמרת את זה מצוין.

רם בן ברק: הבעיה ברורה וכל חברי הכנסת איתך, אני חושב.

דוד ביטן: אני רוצה להשלים את דבריי.

דוד ביטן: מה שאתם רואים פה זה סטודנטים שלומדים מ-09:00 בבוקר עד 23:00 בלילה.

דוד ביטן: אני למדתי מדעי המדינה, לא משהו רציני, אבל הם לומדים מ-09:00 בבוקר עד 23:00 בלילה.

דוד ביטן: אין להם שום יכולת לעבוד.

דוד ביטן: הם נשארים גם בסופי שבוע עד כניסת שבת ומצאת שבת.

דוד ביטן: הם משקיעים את כל כולם בלימודים האלה.

דוד ביטן: אוראל סיפרה לי שיש לה חבר שלומד רפואה, שהוא אמר לה: את לומדת הרבה יותר שעות ממני.

דוד ביטן: אז אנחנו לא משווים כמובן את אותו מקצוע, אבל לפעמים הם משחקים רופאים.

דוד ביטן: הטיעון של משרד הביטחון בעבר היה שהתקציב הגיע מתורמים ולכן הם לא יכולים לשנות את זה.

דוד ביטן: עכשיו הטיעון כבר לא קיים.

דוד ביטן: הכסף מגיע מהמדינה והמשמעות היא שבתקציב של המדינה, בקופה הציבורית, תהיה אולי עוד טיפה.

דוד ביטן: לדעתי לא כי שמעתי שבינתיים השתמשו ב-80 מיליון, אז בואו נאמר שהמאות הבודדות של סטודנטים לאומנויות הבמה, בכלל סטודנטים לאומניות, לא יעיבו על - - -

יואב קיש: על איזה מספר באמת מדובר?

דוד ביטן: להערכתי, מאות בודדות.

דוד ביטן: 300.

יואב קיש: אתה מדבר על 300 לוחמים במסגרות רלוונטיות?

דוד ביטן: לאומנויות.

יואב קיש: כמה השכר לשנה?

דוד ביטן: השכר השנתי לפי חוק של משרד התרבות הוא 18,000 שקל.

דוד ביטן: זה קצת יותר משכר לימוד אקדמי.

עידו בן יצחק: המלגה בהצעת החוק לא מתייחס למוסד פרטני.

עידו בן יצחק: היא מתייחסת לשכר לימוד.

דוד ביטן: אני מקבל את זה.

יואב קיש: כמה שכר הלימוד באוניברסיטה?

עידו בן יצחק: 11,000.

יואב קיש: אז זה משהו כמו 3 מיליון שקלים בגדול?

יואב קיש: 4-3 מיליון שקלים?

דוד ביטן: משהו כזה.

דוד ביטן: אנחנו לא מבקשים לקבל אחרת.

יואב קיש: אין מה לעשות.

יואב קיש: צריך לדבר גם בכסף בשביל להבין על מה מדובר.

דוד ביטן: אני יודע.

דוד ביטן: אני מבין בזה קצת.

דוד ביטן: אני מנהל מוסד שצריך להתעסק עם כסף.

דוד ביטן: אנחנו מבקשים לתקן את החוק כך שתימנע האפליה הזו, בניגוד לאלה שבמל"ג.

דוד ביטן: אני מבקש להזכיר כי במסגרת הרחבת חוק הסטודנט משנת 2010, תלמידי בתי ספר לאומנויות הם סטודנטים מן המניין וזכאים לאותן זכויות כמו כל סטודנט אחר הלומד במסגרת המל"ג.

דוד ביטן: לעומת זאת, בנושא הזה הסטודנטים מופלים.

דוד ביטן: יש עוד נושא.

דוד ביטן: בחוק עצמו כתוב שמוסד להשכלה גבוהה הינו אחד מאלה, בין היתר: מכללה או מוסד על-תיכוני אחר ששר החינוך והתרבות הכיר בהם לעניין חוק זה.

דוד ביטן: עכשיו, המשרה פוצלה בין שר החינוך לשר התרבות, לכאורה באישור כזה או אחר גם שר התרבות יכול לאשר את האוכלוסייה הזו למשרד הביטחון.

דוד ביטן: לסיכום, צריך לתקן את הצעת החוק כך: במסגרת הקרן לקליטת חיילים משוחררים יינתן סיוע למימון שר לימוד במוסדות להשכלה גבוהה ובמוסדות לאומנויות המוכרים והנתמכים על-ידי משרד התרבות – לא כל אחד שפח לו איזה בית ספר – לחיילים משוחררים שיימצאו זכאים בנוסף על הזכויות הקבועות בחוק בנוסחו הקיים.

דוד ביטן: בדברים שאמרתם כאן באמת ברגישות ובאכפתיות, אל תשכחו את החבר'ה האלה.

דוד ביטן: תודה.

רותם קס: חוק קליטת חיילים משוחררים מבחין בין מוסדות להכשרה מקצועית למוסדות להשכלה גבוהה, כאשר מוסדות כגון בתי ספר לאומנויות, מוסדות להכשרה מקצועית - - -

רם בן ברק: ומה רע בזה?

רותם קס: כמובן שאין רע בזה וניתן לממש את כספי הפיקדון לשם לימוד במוסדות האלה.

רותם קס: אבל ככל שמבקשים להכיר במוסדות כאלה, מן הסתם יש מוסדות נוספים להכשרה ממקצועית שידרשו - - -

רם בן ברק: מה הבעיה?

רם בן ברק: אני לא מצליח להבין מה הבעיה.

רם בן ברק: אם אנחנו רוצים לעזור לחיילים משוחררים קרביים וחייל משחורר שרוצה ללמוד עכשיו ריתוך בבית ספר מקצועי לריתוך כדי לעבוד בקו צינור הגז ששמים עכשיו ולרתך אותו וזה המקצוע שהוא בחר לעצמו – מה הבעיה עם זה?

רם בן ברק: מה הבעיה?

רם בן ברק: באיזו עזות מצח, תסלחו לי, אתם מחליטים לאנשים מה ללמוד ומה לא ללמוד.

רם בן ברק: אני מבין מתן הטבות כשהמדינה רוצה לקדם לימודי מתמטיקה או פיזיקה, זה בסדר גמור.

רם בן ברק: אבל כשאתם נותנים זכות מסוימת על זמך שירות, לקבוע לאדם אם הוא יהיה שחקן או כלכלן?

אמילי חיה מואטי: סליחה, אדוני יושב הראש, אם המלגה היא על סך, עד כמה שאני מבינה, שכר לימוד אוניברסיטאי, 10,700 ₪, אז למה לא תת את זה ללוחם ולא לפי המוסד?

אמילי חיה מואטי: הלוחם מחליט ללמוד רתכות והוא מקבל את זה בלי קשר למוסד שבו הוא בוחר ללמוד.

דרור גרניט: ההגדרה של מוסד להכשרה מקצועית היא: "מוסד להכשרה מקצועית של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים וכן מוסד להכשרה מקצועית ששר משרי הממשלה הכיר בו על-פי סמכותו בחיקוק שבתחום אחריותו", וזה הדבר החשוב פה.

דרור גרניט: יש גופים שהם כפופים לרגולציה.

דרור גרניט: יש רגולציה של מל"ג שזה כל המוסדות להשכלה גבוהה.

דרור גרניט: יש מוסדות אחרים שכפופים לרגולציה של שרים אחרים על-פי חיקוק שבתחום סמכותו של אותו שר.

דרור גרניט: ויש מוסדות שלא כפופים לרגולציה.

דרור גרניט: סם שפיגל, בית צבי - - -

דוד ביטן: כן כפופים לרגולציה של משרד התרבות.

דוד ביטן: אנחנו מקבלים תקציבים ואנחנו נבדקים מדי שנה על מספר השעות שהם לומדים, יש חובה איזה מורים ילמדו.

דוד ביטן: תשמעו, חבר'ה, באנו לפה כדי שתפתרו את הבעיה, לא כדי שתספרו לנו איך אי-אפשר לפתור.

דרור גרניט: דוד מבר על כספים, על מימון – המימון הזה נעשה בצורה של מבחני תמיכה, אבל אין חיקוק שמסמיך לייצר רגולציה על המוסדות האלה.

דרור גרניט: לכן המוסדות האלה הם גופים פרטיים שהמדינה מוכנה לממן את הלימודים בהם במסגרות כאלה בתנאים אחרים - - -

יואב קיש: רגע, רק להבין.

יואב קיש: איפה שיש חיקוק, זה נכנס לחוק?

יואב קיש: לא רק המל"ג?

דרור גרניט: היה אפשר ללכת פה על מודל שאומר שאנחנו מגדילים את המענק והפיקדון שהוא כסף – המענק הוא ממש כסף מזומן שניתן לחייל המשוחרר, הפיקדון גדור למטרות מסוימות למשך תקופה של 5 שנים ואחרי זה יתרתו הלא מנוצלת הופכת לכסף מזומן.

דרור גרניט: הייתה פה חלטת מדיניות של משרד הביטחון שאמר שאנחנו לא רוצים לתת כסף סתם, אנחנו רוצים לתת את הכסף דווקא ללימודים גבוהים כי אנחנו חושבים שיש ערך מוסף, מקפצה משמעותית לחיים האזרחיים בלימודים הגבוהים במוסדות להשכלה גבוהה.

דרור גרניט: זו הייתה בחירת המדיניות.

דרור גרניט: יש כל מיני מורכבויות ושאלות בזה - - -

יואב קיש: לא ענית על השאלה שלי.

יואב קיש: הבנתי את ההגדרה שלך נושא החיקוק ואני מבין גם אי-ההסכמה, אבל שים את זה בצד.

יואב קיש: העלית פה עוז סגמנט שקראת לו מוסדות להכשרה מקצועית – הם היום בחוק?

יואב קיש: כן או לא.

דרור גרניט: לא בחוק.

ערן יוסף: תלוי לאיזה עניין.

ערן יוסף: בחוק למימוש פיקדון, בהחלט כן.

יואב קיש: לא.

יואב קיש: בחוק של ממדים ללימודים.

ערן יוסף: אני אשלים כדי שהיה ברור.

ערן יוסף: יש קרן לסיוע נוסף שפועלת מכוח החוק, שפועלת בעיקר לטובת המוסדות להכשרה מקצועית.

ערן יוסף: זאת אומרת, החוק מפריד ויש מנגנונים נפרדים להכשרה מקצועית - - -

יואב קיש: איפה הכסף של ההכשרה המקצועית?

אייל הנס: אצלי בקרן לסיוע נוסף.

ערן יוסף: קרן לסיוע נוסף שמטפלת בהכשרה מקצועית.

יואב קיש: לא חלק מהפיקדון?

אייל הנס: לא.

אייל הנס: מעבר לפיקדון.

רם בן ברק: קח את בת צבי כדוגמה, הם יושבים פה - - -

יואב קיש: הם בכל מקרה לא פה ולא פה.

רם בן ברק: הם לא הכשרה מקצועית, זה מוסד שמלמד משחק – מה איתו?

ערן יוסף: הקרן לחיילים משוחררים לא תוכל להכיר במוסד כזה או אחר ולכן החוק נתן לנו פתרון ברור מאוד לעניין הזה: מוסדות להכשרה מקצועית שיש להם סיוע מכוח החוק בקרן לסיוע נוסף, יש את ההגדרה מי אמור להכיר בהם.

ערן יוסף: מוסדות ללימודים גבוהים, מושקות להשכלה גבוהה, יש רשימה – גן הכרה של המל"ג ויש גם סמכות - - -

יואב קיש: כמה נותנים להכשרה מקצועית?

יואב קיש: אני להבין את זה בכסף.

יואב קיש: כמה נותנים למי שמבקש הכשרה מקצועית?

יואב קיש: כמה כסף מקבל לוחם?

ערן יוסף: יכול לקבל 90% משכר הלימוד בהכשרה המקצועית שהוא מבצע.

ערן יוסף: גם שם יש סוגים של הכשרות שונות לכן אני לא רוצה להגיד דברים לא מדויקים.

ערן יוסף: בסעיף של המוסדות להשכלה גבוהה יש סמכות לשרת החינוך להכיר במוסדות נוספים: מכללה.

ערן יוסף: או מוסד על-תיכוני אחר ששר החינוך והתרבות הכיר בו לעניין חוק זה.

ערן יוסף: זאת אומרת, אם שרת החינוך תחליט שבית צבי הוא מוסד להשכלה גבוהה, הקרן תשלם.

ערן יוסף: אני לא חושב שזה נכון שבתוך תיקון של חוק חיילים משוחררים להגדיר מוסד תרבות או - - -

רם בן ברק: רק שנייה.

רם בן ברק: מי זה גלעד שץ?

רם בן ברק: אתה ממשרד התרבות, נכון?

גלעד שץ: נכון.

גלעד שץ: אני יועץ שר התרבות והספורט.

גלעד שץ: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

גלעד שץ: בהמשך לדברים של דוד, חשוב לי להגיד ששר התרבות והספורט והמשרד תומכים וחושבים שהסטודנטים צריכים להיות בפנים.

גלעד שץ: זה מצד אחד.

גלעד שץ: מצד שני, אנחנו מבינים שיש פה עניין של פריצת גדרי החוק כולו ואנחנו התחלנו תהליך של עבודה מול משרד הביטחון, תהליך מטה מסודר של בחינת האפשרות להכניס פנימה בגדרי החוק הנוכחי כשאנחנו מתבססים על החריג שדובר עליו כאן.

גלעד שץ: היה לנו סיכום עם משרד הביטחון על זה שאנחנו נמשיך איתם את העבודה.

גלעד שץ: יש רצון טוב משני הצדדים ואנחנו מאמינים שנוכל - - -

רם בן ברק: אם יש רצון טוב למה זה לא נפתר כבר?

רם בן ברק: למה ממשיכים לגלגל אותם כבר 5 שנים?

רות וסרמן לנדה: אני מבקשת להתייחס לזה.

רות וסרמן לנדה: אני חושבת שמה שאמרת נותן את המסגרת הנכונה ביותר.

רות וסרמן לנדה: מדובר במסגרת שמתוקף החוק מכירה במוסדות להשכלה גבוהה.

רות וסרמן לנדה: זה לא מוציא אתכם מחוץ לתחום כשאנחנו מעודדים את המסלול הזה.

רות וסרמן לנדה: גם יצאתי החוצה ובדקתי כדי לא לדבר איתכם סתם ולא לתת לך את מס השפתיים.

רות וסרמן לנדה: יש פה חשיבות ואין שאלה לגבי הנכונות, החשיבות של בחירה חופשית של כל לוחם מה הוא רוצה ללמוד.

רות וסרמן לנדה: לכן הנכונות הזו של משרד התרבות מול משרד הביטחון, ביררתי מול משרד הביטחון, הנכונות קיימת גם בקרב משרד הביטחון אבל לא במסגרת החוק כי ברגע שאתה מכיר במוסד מסוים, אתה פשוט מחויב להכיר בעוד מוסדות.

רות וסרמן לנדה: אתה לא יכול להצדיק הכרה במוסד מסוים, טוב, כשר ותקין ככל שיהיה ולא להכיר במוסדות אחרים.

רות וסרמן לנדה: לכן יש מסלול מקביל ששרת החינוך ושר התרבות יהיו שותפים לו כשמשרד הביטחון בוחן את הכשירות של כל זה והוא בעד, הנכונות קיימת.

רות וסרמן לנדה: לא רציתי סתם לומר לך דברים ולכן העדפתי לא לדבר - - -

יואב קיש: אבל לא עשו עם זה כלום.

יואב קיש: מה זה "הנכונות קיימת"?

רות וסרמן לנדה: חבר הכנסת יואב קיש, לא הפרעתי לך.

רות וסרמן לנדה: אשמח אם לא תפריע גם לי למרות שאני ח"כית, כמו שאתה אוהב להתבטא.

יואב קיש: מה?

יואב קיש: לא הבנתי.

יואב קיש: ח"כית כמו שאני אוהב להתבטא?

רם בן ברק: יואב, אני מבקש.

יואב קיש: אני לא מבין מה היא רוצה.

רות וסרמן לנדה: אני באמת לא רוצה ממך שום דבר.

רות וסרמן לנדה: הכול ממש בסדר.

יואב קיש: אוקיי.

יואב קיש: תודה רבה.

יואב קיש: אני שמח לשמוע.

רות וסרמן לנדה: גם אני.

רות וסרמן לנדה: יש פה נכונות וניקיון כפיים מבחינת הגישה לבית הספר הספציפי הזה.

רות וסרמן לנדה: גם אתה אמרת שהתרשמת שיש נכונות מצד משרד התרבות יחד עם משרד החינוך לפעול מול משרד הביטחון במסלול הספציפי הזה, זה הדבר הנכון לעשות.

רות וסרמן לנדה: מכיוון שלא רציתי סתם להתבטא ולתת לך מס שפתיים, הלכתי ובדקתי את זה ועכשיו אני משוכנעת שכך הם הדברים ולכן אני מבקשת שלמרות שרציתם לצאת מפה עם התיקון הספציפי בתוך המסגרת, יש מסגרת שתטפל בזה.

רות וסרמן לנדה: הנכונות היום, בניגוד ללפני 5 שנים, היא אחרת.

רות וסרמן לנדה: היא יותר מודעת, היא יותר נכונה ויש עבודה, בניגוד לקודם, על-ידי משרד התרבות והחינוך אל מול משרד הביטחון, אגב, בהובלת משרד התרבות.

רות וסרמן לנדה: תודה.

רם בן ברק: מתי העבודה הזאת אמורה להיגמר?

גלעד שץ: מאז שהדברים הובאו לפתחי, בחודשים האחרונים יש מגעים אמיתיים - - -

רם בן ברק: מה זה "מגעים אמיתיים"?

רם בן ברק: כל יום יושבים ומדברים?

רם בן ברק: אפשר לגמור את זה בשיחה של שעתיים.

רם בן ברק: מה זה "נגעים"?

רם בן ברק: זה תמיד נשמע לי בעייתי קצת.

רם בן ברק: מתי מסיימים?

רם בן ברק: מתי חותמים?

רם בן ברק: הנה, משרד הביטחון פה, אתם פה – מתי נגמר הסיפור הזה?

ערן יוסף: הלקוח פה הוא משרד החינוך.

ערן יוסף: אנחנו נכבד כל החלטה של משרד החינוך.

ערן יוסף: ההכרה היא של שרת החינוך.

רם בן ברק: מי פה ממשרד החינוך?

אסף פרידמן: אין.

רם בן ברק: אני אגיד לכם.

רם בן ברק: אני מאוד רוצה לאשר את החוק היום.

רם בן ברק: הוא חשוב ואני גם מבין שיש כאן דחיפות של זמנים, אנשים רוצים להירשם לבתי ספר.

רם בן ברק: אני לא רוצה לעכב את החוק אבל יש לי קושי.

רם בן ברק: כשאומרים לי שמדברים על זה 5 שנים ואתה אומר לי חודשים – אפשר לגמור את זה בשעתיים.

רם בן ברק: מקבלים אתץ ההסכמה, מבינים את העקרונות וגומרים את זה.

רם בן ברק: מה זה חודשים?

גלעד שץ: יש פה שלושה גופים – אנחנו צריכים להבין שמבחינת משרד הביטחון זה בסדר שיש את ההסכמות במובן התקציבי, אנחנו צריכים מול משרד החינוך אצלו נמצאת הסמכות.

גלעד שץ: אנחנו מתכללים את האירוע ומנסים לקדם אותו מהר ככול שניתן.

רם בן ברק: מתי?

רם בן ברק: אם אני אגיד שאני לא מאשר את החוק עד שזה לא מסוכם, מה?

רם בן ברק: כולם ידעו שיש היום דיון, למה לא סיכמתם את זה לפני הדיון?

יואב קיש: כי הם כבר חודשים לא עושים את זה.

יואב קיש: אף אחד לא יושב להם על הראש.

יואב קיש: עם כל הכבוד לחברת הכנסת רות וסרמן לנדה שאני מאוד מכבד אותה ואין לי שום דבר אישי נגדה, אני לא יודע למה החלטת כך, אני הערתי הערה שלתפיסתי הרבה יותר קרובה לגישת היושב-ראש מאשר לגישה שלך.

יואב קיש: אני אישית לא מוכן לקבל יותר שיח, נגמר הסיפור.

יואב קיש: בהצעת החוק הזאת זה צריך להיכנס.

יואב קיש: אני אומר את זה ליושב-ראש בצורה הכי ברורה, אתה צודק במאה אחוז במה שאתה אומר, אין פה דיון יותר, נגמר.

יואב קיש: המוסדות האלה צריכים להיכנס.

יואב קיש: אם הם לא ייכנסו דרככם, הם צריכים להיכנס בחקיקה.

יואב קיש: זה הכול.

דוד ביטן: אני לא מדבר עכשיו בשם בית צבי.

דוד ביטן: אני מדבר בשם כל בתי הספר לאומנויות.

דוד ביטן: כל בתי הספר לאומנויות הם עמותות ציבוריות ולא בתי ספר פרטיים והם כולם נבדקים ומתוקצבים על-ידי המדינה דרך משרד התרבות והם באמת משקיעים בנו ועוזרים לנו.

דוד ביטן: אנחנו לא מדברים על כסף למוסדות שלנו.

דוד ביטן: אנחנו מדברים על סיוע לאותם סטודנטים שלומדים יותר קשה, אני חושב, מחלק מהסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה של המל"ג והם לא זוכים לזה.

דוד ביטן: אני מצפה לתאריך.

דוד ביטן: חברים, תאמינו לי, אני יודע איך לעבוד, 5 שנים משרד הביטחון שלח לי תשובות, אוראל שלחה מכתב לרמטכ"ל ולשר ביטחון ולשר האוצר וכולם ענו אותו דבר: זה המל"ג, אנחנו לא קשורים לזה.

דוד ביטן: לפני כמה חודשים אני דיברתי גם עם העוזרת של שרת החינוך, עם ניקול, שעכשיו היא מטפלת באנשים טובים באוקראינה והיא אמרה לי שמבחינתם אין להם התנגדות כל עוד זה לא מתקציבם.

דוד ביטן: אז אם אין להם התנגדות, למה אנחנו צריכים להמשיך עם ה?

דוד ביטן: אני רוצה שהחוק יאושר היום, אבל אני רוצה שיהיה ברור שהאוכלוסייה הזו של בתי ספר לאומנויות זה לא בית צבי, אני בא בשם רבים אחרים ולא רבים שעושים שירות כזה.

דוד ביטן: חלק מהאנשים לא באים ללימודי אומנויות מפני שהם יודעים שהם לומדים מ-09:00 בבוקר עד 23:00 בלילה ואין להם אפשרות לעבוד.

רות וסרמן לנדה: דוד היקר, אם שרת החינוך אמרה שאין לה התנגדות, אז אין שום בעיה.

דוד ביטן: אמרה לי את זה ניקול העוזרת שלה.

רות וסרמן לנדה: אם יש אישור רשמי ממשרד החינוך, ואנחנו נברר את העניין הזה - - -

דוד ביטן: תקבלו על זה החלטה פה.

רות וסרמן לנדה: זה לא למקום הזה.

רות וסרמן לנדה: זה אמור להיפתר ואת זה אנחנו נבדוק במשרד התרבות והספורט בהקדם המידי.

רות וסרמן לנדה: אפשר לבדוק את זה ממש בתוך ימים ספורים.

יואב קיש: עכשיו, עכשיו.

דוד ביטן: אבל גלעד יודע את זה.

רות וסרמן לנדה: שר התרבות נמצא בחו"ל ולכן זה ייבדק על ידי גלעד ממש בימים - - -

גלעד שץ: זו הסיבה שהוא לא כאן אלא אני כאן.

דרור גרניט: חברת הכנסת לנדה, הסמכות היא של שרת החינוך - - -

דוד ביטן: והתרבות.

דרור גרניט: כך כתוב בחוק.

דרור גרניט: הסמכות היא של שרת החינוך.

דרור גרניט: מרגע שפוצלו המשרדים אז חוק המל"ג הוא באחריותה של שרת החינוך והיא אחראית על החוק הזה ולכן היא בעלת הסמכות.

דרור גרניט: אם שרת החינוך רוצה להכיר במוסדות האלה כמוסדות – ההכרה שלה הוא התנאי להיותם מוכרים כמוסד להשכלה גבוהה לעניין חוק קליטת חיילים משוחרים – היא צריכה לקבוע איזשהם קריטריונים למה היא מכירה - - -

רות וסרמן לנדה: אבל לא מדובר בשינוי החוק.

רות וסרמן לנדה: זה בדיוק העניין.

דוד ביטן: אתה טועה.

רות וסרמן לנדה: מדובר במשהו קונקרטי - - -

דרור גרניט: מדובר בהפעלת סמכות שמוקנית לה באותו סעיף בחוק קליטת חיילים משוחררים.

דרור גרניט: היא תפעיל את הסמכות הזאת על-פי קריטריונים אחידים.

דרור גרניט: כדי להחליט למה בית צבי כן וסם שפיגל לא - - -

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אתה מתבלבל.

דוד ביטן: אמרתי בתי ספר לאומנויות, זה לא בית צבי כבית ספר אישי.

אמילי חיה מואטי: אתה אומר שהשרה תבחן כל מקרה לגופו ותגלגל את זה אליכם?

יואב קיש: לא.

דרור גרניט: להיפך.

אמילי חיה מואטי: אז תסביר שוב, בבקשה.

דרור גרניט: אני אומר שהיא צריכה לקבוע קריטריונים.

דוד ביטן: הבקשה שלנו הייתה שמוסדות שמוכרים על-ידי משרד התרבות, זאת אומרת, מדינת ישראל - - -

רות וסרמן לנדה: לכן משרד התרבות יבדוק את זה מול משרד החינוך בימים הקרובים.

רות וסרמן לנדה: מכיוון שאין פה נציג של משרד החינוך, הדבר הזה לא - - -

רם בן ברק: אני לא מתכוון לאשר את החוק הזה היום.

רם בן ברק: הרי המליאה ממילא לא מתכנסת לפני סוף הפגרה כך שלא הולכים להצביע לא זה במליאה ולכן אקבע דיון לשבוע הבא.

רם בן ברק: עד שבוע הבא תביאו תשובה מסודרת.

רם בן ברק: אם לא מספיק שבוע, יהיו שבועיים.

רם בן ברק: לא יהיה סיכום – לא יהיה חוק.

רם בן ברק: תשבו כולם ביחד, תגיעו להסכמה ואנחנו נדון בחוק הזה בשבוע הבה או עוד 10 ימים ונצביע עליו אז.

דוד ביטן: אני מבקש להזמין אותנו.

רם בן ברק: דבר נוסף.

רם בן ברק: אני מבקש שתחשבו שוב על הסיפור של התקצוב המלא ולא 75%.

יואב קיש: 66%.

רם בן ברק: גם האוצר וגם משרד הביטחון, תחשבו ביחד איך אנחנו נותנים מלא.

רם בן ברק: לא האיום של האופוזיציה עומד כאן על הפרק אלא - -

יואב קיש: לא איום.

יואב קיש: זה עניין של שיתוף פעולה של האופוזיציה.

יואב קיש: זה הכול.

יואב קיש: אם רוצים שיתוף פעולה.

יואב קיש: זה לא איום.

רם בן ברק: - - זה נראה לי הדבר הנכון.

רם בן ברק: לכן אני סוגר את הדיון עכשיו ואני מבקש שייקבע דיון לעוד שבוע מהיום ואני מבקש שתוך שבוע תגיעו להסכמות בעניין הזה.

דוד ביטן: ותזמינו אותנו בבקשה.

רם בן ברק: תודה רבה.

רם בן ברק: הישיבה נעולה.