ועדת המשנה לזכאי חוק השבות וקשר עם התפוצות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 2, 2022-03-30 09:37

יום טוב חי כלפון: בוקר טוב לכולם, התאריך הוא כ"ז באדר תשפ"ב.

יום טוב חי כלפון: השעה 09:37, 30 במרץ 2022.

יום טוב חי כלפון: אנחנו פותחים את דיון ועדת המשנה לזכאי חוק השבות וקשר עם התפוצות, דיון מעקב בנושא מאמצי העלאת יהודי זכאי השבות מאוקראינה ורוסיה.

יום טוב חי כלפון: שלום לחבר הכנסת ולדימיר בליאק ולכל הנוכחים.

יום טוב חי כלפון: ברשותכם, בטרם ניכנס לעניינים שלנו בדיון בוועדה, אני מבקש מכאן לשלוח תנחומים למשפחות הנרצחים בפיגוע אתמול בבני ברק ורמת גן ובפיגועים הקודמים בחדרה ובבאר שבע, וכמובן אנחנו גם שולחים מכאן כולנו איחולי החלמה ורפואה שלמה לפצועים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נמצאים בעצם בעיצומו של גל קשה של טרור.

יום טוב חי כלפון: ברשותכם, אם כבר אנחנו שולחים, אנחנו גם נתפלל, אני לפחות נוהג להתפלל ולפנות גם לבורא עולם שיעזור לנו, אז ברשותכם אני אקרא ממש בקצרה.

יום טוב חי כלפון: קוראים הרבה פעמים פרקי תהילים באולם הזה, אבל הפעם נקרא את זה לא בצורה של מחאה כפי שזה נעשה בעבר על ידי חברי כנסת אחרים, אלא דווקא בצורה של תפילה וככה נפתח את הדיון.

יום טוב חי כלפון: "שיר למעלות: אשא עיני אל ההרים, מאין יבא עזרי.

יום טוב חי כלפון: עזרי, מעם ה', עושה שמים וארץ.

יום טוב חי כלפון: אל ייתן למוט רגלך; אל ינום שומרך.

יום טוב חי כלפון: הנה לא ינום ולא יישן שומר ישראל.

יום טוב חי כלפון: ה' שומרך ה' צלך על-יד ימינך.

יום טוב חי כלפון: יומם השמש לא יככה וירח בלילה.

יום טוב חי כלפון: ה' ישמרך מכל-רע ישמור את-נפשך.

יום טוב חי כלפון: ה' ישמור צאתך ובואך מעתה ועד עולם".

יום טוב חי כלפון: שפרק תהילים הזה בעצם יביא ויעזור לכולנו להתמודד, ואנחנו נתמודד וגם ננצח כי זו סיפורה של הציונות.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מתכנסים היום בוועדה שבעצם עוסקת גם בסיפורה בעצם של הציונות, כי אנחנו מעלים יהודים זכאי שבות לארץ ישראל.

יום טוב חי כלפון: התבשרנו לפני כמה ימים על מספר עגול יפה ומדהים של 10,000 עולים מאוקראינה ורוסיה בחודש סך הכול.

יום טוב חי כלפון: בעיניי זו אולי התשובה הטובה יותר והמשמעותית ביותר לאלה שרוצים לפגוע בנו ולגרש אותנו מכאן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נמשיך, נביא לכאן עולים ולהתפתח פה במדינה שלנו, לבנות כאן ערים ולהביא לכאן ילדים.

יום טוב חי כלפון: כפי שכתוב, "נצח ישראל לא ישקר".

יום טוב חי כלפון: רוצים להוציא אותנו מכאן ואנחנו רק נישאר, נשריש שורשים ונתחזק, וזה בדיוק נושא הוועדה שלנו.

יום טוב חי כלפון: למעשה היום זה דיון מעקב על הדיון הקודם שקיימנו לפני כשבועיים.

יום טוב חי כלפון: בדיון האחרון מצד אחד התבשרנו במספר בשורות מאוד חיוביות בנוגע לתהליך חילוץ של יהודי אוקראינה וגם העלאתם לישראל, אבל גם נחשפנו כאן לכמה כשלים, כמה בעיות, וזו ההזדמנות בדיון הזה לבחון את הדברים, לבדוק איפה אנחנו עומדים, האם הדברים תוקנו, האם התחלנו לתקן, לכן עוד מעט אנחנו נעביר את זכות הדיבור לשר התפוצות נחמן שי שלדעתי נמצא איתנו בזום.

יום טוב חי כלפון: פעם שעברה זאת הייתה שרת העלייה והקליטה, פנינה תמנו-שטה שהייתה כאן ונתנה סקירה מעמיקה בנוגע למאמצי משרדה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו גם נקבל עדכון מהמשרד שלה וגם מהפרויקטור מאיר שפיגלר, אבל חשוב גם שנשמע את שר התפוצות עוד מעט.

יום טוב חי כלפון: בדיון האחרון בנוגע לכל המבצע הזה, בעצם שהוא מבצע מורכב מבחינה לוגיסטית, אנחנו נחשפנו לבעיות כוח אדם שהיו בין היתר של נתיב, שזה ארגון שנותן את האשרות.

יום טוב חי כלפון: שרת העלייה והקליטה הודיעה בוועדה שאחד מהפתרונות למצוקת כוח האדם יהיה לאפשר לנציגי הסוכנות היהודית שיש להם מספר רב של נציגים בשטח, גם הם לעזור במתן האשרות, בין היתר בנוגע לטופס go-no-go למסלול הירוק שהוא בעצם מסלול מקוצר של הוכחת תחילת זכאות לשבות.

יום טוב חי כלפון: אני מבין שהדבר הזה, ואנחנו נקבל עדכון, כבר בעצם יצא לפועל.

יום טוב חי כלפון: זה בנוגע לבעיות כוח האדם שם בשטח.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מכירים גם בעיית כוח אדם כאן בארץ וזה יותר נמצא תחת הסמכות של רשות האוכלוסין.

יום טוב חי כלפון: בדיון האחרון התבשרנו שנציגי רשות האוכלוסין יגיעו פיזית לנקודות, לבתי המלון וריכוזי הקליטה של העולים כדי בעצם לצמצם את ההמתנה.

יום טוב חי כלפון: נחשפנו למידע שבעצם לוקח כמה שבועות כדי לקבל תור בלשכות של רשות האוכלוסין, לכן הרעיון היה לשלוח את הנציגים ישירות לבתי המלון כדי שאנשים יוכלו לסיים את התהליך ולקבל את תעודת הזהות ואת כל הניירת הקשורה לקבלת הזכאות כאן בארץ.

יום טוב חי כלפון: זה בנוגע לכוח האדם.

יום טוב חי כלפון: הייתה גם עוד בעיה של ביטוח בריאות, שזה היה אז מאיר שפיגלר שהודיע לנו שמעניקים כאן ביטוח בריאות לכל מי שנוחת בארץ עוד לפני שיקבל את הזכאות.

יום טוב חי כלפון: זה מאוד חשוב כי אנשים נמצאים בין הכיסאות בתוך התהליך ולא יכולים להישאר בלי ביטוח בריאות.

יום טוב חי כלפון: נושא אחרון שהוא טיפה יותר מורכב לדעתי ואנחנו נדון בו היום אולי יותר לעומק, הוא יותר נושא תכלול המאמצים גם של ארגוני החברה האזרחית, ארגוני המתנדבים שעושים עבודת קודש.

יום טוב חי כלפון: כולנו לדעתי מסכימים עם זה שיש המון ארגונים בשטח.

יום טוב חי כלפון: חלקם מנהלים חמ"ל משלהם, מבצעים פעולות חילוץ באופן עצמאי.

יום טוב חי כלפון: בדיון עלתה הסוגיה של המימון של המאמצים האלה, כי הארגונים האלה פועלים בצורה התנדבותית.

יום טוב חי כלפון: התלוננו הלכה למעשה על כך שהם לא מקבלים עזרה, ובכלל זה עזרה כספית מהמדינה במאמצים שלהם.

יום טוב חי כלפון: שמעתי שהיו התפתחויות מאז בנושא הזה, וזה עוד נושא שאנחנו כמובן נשמח לשמוע מהגורמים המוסמכים, עדכון בעניין הזה.

יום טוב חי כלפון: זה בנוגע לדיון שלנו.

יום טוב חי כלפון: עוד פרק שהוא גם חשוב ואני מקווה שהפעם כן נספיק להגיע אליו, הוא יותר קשור לקליטה כאן בארץ, כי הרי אנחנו כבר מסיימים תקופה של חודש.

יום טוב חי כלפון: זה אומר שחלק מהעולים בעצם עוד מעט יאבדו את הזכאות להישאר בבית המלון.

יום טוב חי כלפון: מה קורה איתם הלאה?

יום טוב חי כלפון: הרי הם צריכים למצוא מקום לגור בו, אז אנחנו נקווה שנספיק גם לדבר עם נציגי השלטון המקומי, הרשויות המקומיות כדי לדעת כיצד נערכים, האם בונים יחידות דיור או משפצים נכסים כדי למצוא בעצם מקום לעולים?

יום טוב חי כלפון: לאחר ההקדמה הזאת אנחנו מייד נעבור לשר התפוצות, השר נחמן שי.

יום טוב חי כלפון: אני רוצה להזכיר שהוועדה הזאת היא ועדה לזכאי חוק השבות וקשר עם התפוצות, אז זו ועדה למעשה כמובן שמטפלת בתחומים שהם בסמכות שר התפוצות.

יום טוב חי כלפון: אני גם יודע ששבוע הבא בעזרת השם זה שבוע התפוצות, ובטח השר גם ירחיב בעניין.

יום טוב חי כלפון: בוקר טוב השר נחמן שי.

נחמן שי: בוקר טוב, שלום לכולם.

נחמן שי: כמו שאמרת בצדק, ידידי יושב-ראש ועדת המשנה, יום טוב, היום הזה הוא יום קשה, כל הזמן לחזור על מטבע הלשון הזאת אבל זה הפעם נכון.

נחמן שי: אני רוצה באמת לשלוח תנחומים גם באמצעותכם וגם אתכם למשפחות השכולות.

נחמן שי: באמת שבוע שאני לא זוכר כמותו כבר הרבה זמן.

נחמן שי: אנחנו עוסקים בסוגיה של אוקראינה לפחות שלושה חודשים באופן מאוד אינטנסיבי.

נחמן שי: ממש ערב המלחמה התחלנו להדק את הקשרים עם הקהילות היהודיות שם, עם הרבנים של חב"ד, עם הג'וינט, עם הסוכנות, עם נתיב, עם משרד החוץ, עם כל הארגונים שעבדו שם.

נחמן שי: היו דיונים שבועיים, לפעמים לא שבועיים.

נחמן שי: שמענו באמת מכלי ראשון על הצרכים שלהם ועל הקשיים שלהם.

נחמן שי: התרשמתי כבר אז מהמנהיגות של הרבנים ומהיכולת שלהם לארגן ולשלוט מבחינה חיובית בציבור שעומד איתם ביחד.

נחמן שי: לקראת המלחמה החלטתי באופן חריג ויוצא דופן להעמיד 10 מיליון שקל מתקציב משרדי לעזרת הקהילות.

נחמן שי: אחרי עבודת מטה הם סימנו ארבע מטרות שהם זקוקים לנו, בהן רכישת מזון, ציוד, אבטחה, הסעות, תרופות וכדומה.

נחמן שי: אישרנו את זה והחלטנו להקצות גם לחב"ד, גם לג'וינט שפעילים בתוך אוקראינה את 10 המיליון האלה ואנחנו עכשיו ממשיכים בתהליך, מייד אתאר אותו.

נחמן שי: זה עזר להם בתחילת הדרך, נדמה לי, והיה משמעותי מבחינתם.

נחמן שי: בהמשך, אנחנו מדברים איתם אחת לשבוע לפחות, ושומעים גם דיווחים על מצבם וגם על הצרכים שלהם המשתנים והולכים בהתאם למצב הצבאי ששורר באוקראינה.

נחמן שי: אני עצמי יצאתי לאזור בפולין והגעתי מפולין לגבול בין פולין לאוקראינה.

נחמן שי: הייתה לי הזדמנות ללמוד מכלי ראשון על יציאת הפליטים מאוקראינה, יציאה המונית, להערכתי עברה כבר 4 מיליון איש, שזה סדר גודל באמת יוצא דופן, כולל כמובן זכאי חוק השבות.

נחמן שי: לצורך העניין גם ישבתי בשיחות עם הקהילה היהודית בפולין.

נחמן שי: למדתי גם בפולין על ההיערכות לקבל את הפליטים הרבים, תוך כדי ההבדל הקיים בין יהודים וזכאי חוק השבות למי שאינם יהודים.

נחמן שי: ראיתי את אנשי חב"ד בפולין, הג'וינט, הסוכנות, נתיב, משרד החוץ, ועברתי במחנות השונים.

נחמן שי: ראיתי מה הצרכים ומה אנחנו יכולים להיענות להם.

נחמן שי: החלטתי להקצות עוד 10 מיליון שקל להמשך הדרך.

נחמן שי: אנחנו עכשיו בודקים איך לחלק את הסכום הנוסף הזה.

נחמן שי: הצרכים הם עצומים.

נחמן שי: אני חושב שזה באמת קומץ שאינו משביע את הארי אבל עדיף כך מאשר בכלל לא.

נחמן שי: יש גם אמירה מאוד חשובה שיוצאת מהדברים האלה, והיא שאנחנו מדינת ישראל, עם ישראל, חייבים לסייע ליהודים במצוקה ולקהילות במצוקה.

נחמן שי: היום זה גם בהתאם לחוק הלאום.

נחמן שי: זה אפילו מעגן את זה באיזושהי חובה פורמלית, אבל אני לא זקוק לחובה פורמלית כדי לדעת שתפקידנו לסייע ליהודים ולקהילות יהודיות באשר הן, בכל פעם שהן במצוקה.

נחמן שי: אנחנו עוסקים עכשיו בעבודת מטה לקראת השלב הבא שהוא סוף הלחימה, היא תגיע מתישהו, ואז אני מעריך שיהיה צורך לסייע לקהילות בסובב אוקראינה.

נחמן שי: כל המדינות שם משלמות מחיר, כמובן הקהילות היהודיות בעצמן.

נחמן שי: זה כולל את מולדובה, כולל את סלובקיה, הונגריה, פולין.

נחמן שי: בכל מקרה כל המדינות האלה, אנחנו נעבור בהן, נשב עם הקהילות היהודיות, נשב עם הארגונים היהודיים, נלמד מה הצרכים ונחשוב איך אנחנו יכולים לסייע להם ישירות או באמצעות כמובן גופים שאנחנו עובדים איתם, בראש ובראשונה הסוכנות היהודית שעושה עבודה מצוינת, הג'וינט, חב"ד, איחוד הצלה, קרן הידידות, שורה ארוכה של ארגונים יהודיים וישראלים שמפגינים בעיניי רוח סולידריות אמיתית בנסיבות הקשות שאוקראינה נמצאת בה וממילא גם 200,000 ויותר היהודים או זכאי חוק השבות שנמצאים באותה מדינה.

נחמן שי: אני חושב שזה אחד המבחנים החשובים, העליונים שמדינת ישראל לקחה על עצמה.

נחמן שי: סייענו ואנחנו עדיין מסייעים לעם באוקראינה באופן כללי, לאו דווקא לקהילות היהודיות, בית חולים שדה.

נחמן שי: הסוכנות ערכה איסוף של 250 טונות של ציוד לבוש וצעצועים ופריטים אחרים שנשלחו לאוקראינה וזה באמת מחווה יפה, ומאות ואולי אלפי ישראלים שקמו בבוקר והחליטו שהם רוצים לעזור לעם באוקראינה.

נחמן שי: זה מדינת ישראל היפה, ישראל שכולנו גאים בה, ואנחנו אוהבים אותה בגלל זה בין היתר.

נחמן שי: יש עניין אחר שזה הפליטים הלא-יהודיים שמגיעים לישראל, אבל זה לא הנושא שהוועדה הזאת מטפלת בו.

נחמן שי: אני כן מטפל בו גם מתוקף תפקידי כנציג ציבור, גם כחבר ממשלה וגם מתוקף אמונתי שאדם במצוקה, החובה המוסרית שלנו והחובה האנושית שלנו היא לסייע לו, להם, לבני משפחותיהם.

נחמן שי: הייתי כבר כמה וכמה פעמים בלוד.

נחמן שי: אתמול ביקרתי גם בבית המועצה אלון ואני מתכוון כל כמה ימים לחזור לשם לראות איך הדברים מתנהלים.

נחמן שי: יש שיפור גדול בדרך שאנשים נכנסים לישראל.

נחמן שי: אני לומד על כל מקרה ומקרה, מדוע מגרשים.

נחמן שי: חלק שמגיעים, מגרשים אותם.

נחמן שי: זה גם צריך לעניין כל אחד ואחד מאיתנו כישראלים, כמובן חברי כנסת, שליחי ציבור שעוקבים אחרי פעילות הממשלה, מלווים אותה ומבקרים אותה על פי הצורך.

נחמן שי: זוהי תמונת המצב.

נחמן שי: אם יש לכם איזה שהן שאלות, אני אשמח לענות עליהן.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה השר שי.

יום טוב חי כלפון: יש לי שאלה בנוגע לכספים שחולקו על ידי משרדך.

יום טוב חי כלפון: האם תוכל לתת לנו קצת יותר מידע לאן זה הלך?

יום טוב חי כלפון: האם זה רק לאוטובוסים של חילוץ או האם זה גם בנוגע לשמירה על המקומות היהודיים, בתי הכנסת?

יום טוב חי כלפון: אם תוכל קצת לפרט בנוגע לכספים האלו.

נחמן שי: התשלומים המקומיים נועדו לרכישת מזון, ממש להחזקה של אנשים במקומות מקלט שונים שבהם הם שוכנו, למזון, תרופות, דיור, הסעות בתוך אוקראינה ולמדינות שכנות.

נחמן שי: כל ארגון משנה שקיבל סיוע כספי מאיתנו השתמש לצרכים מעט שונים, אבל כשאני מסתכל פה על הרשימה אני שוב פעם מוצא מזון, תרופות, דיור חלופי.

נחמן שי: היסעים, הסעות זה עניין מרכזי.

נחמן שי: לינה, סל מזון, הסעות, אבטחה.

נחמן שי: אלה הדברים העיקריים.

נחמן שי: גם הצרכים השתנו, ידידי, יום טוב.

נחמן שי: עניין האבטחה היה בהתחלה יותר מרכזי אבל ממילא האבטחה כבר קרסה כשהתחילה האש והרוסים נכנסו.

נחמן שי: כבר לא היה טעם להגן על כל בניין ועל כל בית כנסת.

נחמן שי: התפיסה השתנתה.

נחמן שי: בסוף אם אתה שואל אותי, הנושאים העיקריים זה מזון, הסעות, אבטחה ומקומות מחסה להימצא בהם.

נחמן שי: בתחילה מקומות המחסה היו בתוך אוקראינה.

יום טוב חי כלפון: בתוך בתי הכנסת גם, לפי מה ששמענו.

נחמן שי: במקומות שהם בחרו לשכן.

נחמן שי: תראה, כל קהילה נהגה אחרת.

נחמן שי: לי אסור להיכנס כמובן לאוקראינה.

נחמן שי: אני לא יכול לרוץ ממקום למקום.

נחמן שי: לפי הדיווחים של רוב הקהילות, בשלב הראשון הם פינו נשים וילדים אל מחוץ לערים, להרים או למקומות נופש וכו' שהם פחות מסוכנים, ואחר כך הם התחילו להוציא אותם החוצה.

נחמן שי: יש עשרות אלפים מחברי הקהילות שיצאו מאוקראינה.

נחמן שי: חלקם נמצאים במדינות שכנות וחלקם הגיעו לישראל על תקן עולים חדשים.

נחמן שי: הם כבר עברו לקטגוריה אחרת.

נחמן שי: זה סיפור אחר.

נחמן שי: אני מניח שחברי ירון שביט ידבר עוד מעט.

נחמן שי: הוא יספר על הקליטה שלהם בישראל, שזה גם אתגר גדול מאוד.

נחמן שי: משרד העלייה והקליטה יספר.

נחמן שי: כותבים פה סיפור, היסטוריה יהודית חדשה בחודש האחרון, מאוד חשובה, מאוד מרכזית, מאוד מרתקת.

נחמן שי: אנחנו מתמקדים בתוקף תפקידו של המשרד בזווית של היהודים במקומותיהם שלהם, כלומר בקהילות שלהם, ואנחנו נצטרך לשקם את הקהילות היהודיות בוודאי ובוודאי באוקראינה ואולי גם במדינות השכנות שלקחו על עצמן כרגע מטלות מאוד כבדות, לכן אמרתי שהשלב הבא יהיה סיוע לקהילות האלה ועבודה, לאו דווקא סיוע כספי אלא גם סיוע אחר, נשלח אנשים וכדומה כדי לעזור להם.

נחמן שי: אני רואה בזה אתגר חשוב.

נחמן שי: אנחנו לא מחסלים את החיים היהודיים מחוץ לגבולות ישראל.

נחמן שי: זה לא בידנו.

נחמן שי: אנשים גרים במקום שהם רוצים לגור, ומחויבותה של מדינת ישראל ומחויבותו של משרדי, לסייע להם באשר הם.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה השר שי.

יום טוב חי כלפון: חבר הכנסת בליאק, יש לך שאלות לשר?

ולדימיר בליאק: לא, אבל אני אשמח להתייחס.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה, השר.

יום טוב חי כלפון: ניתן את זכות הדיבור לחבר הכנסת ולדימיר בליאק, בבקשה.

נחמן שי: תודה רבה על הדיון.

יום טוב חי כלפון: בשמחה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה אדוני ושוב תודה על הדיון ועל הוועדה החשובה הזאת.

ולדימיר בליאק: אני קודם כל כמובן רוצה להשתתף בצער של משפחות הנרצחים ולאחל החלמה מהירה לפצועים.

ולדימיר בליאק: אנחנו עוברים ימים קשים, ימים כואבים, אבל אין לי ספק שהממשלה יודעת לטפל בנושא הזה ואנחנו נדע להתגבר.

ולדימיר בליאק: ידענו גם תקופות קשות בעבר ויחד נעבור גם את התקופה הזאת.

ולדימיר בליאק: אנחנו יותר חזקים מהטרור וגם יותר חזקים מאלה שבמקום לתת עכשיו כתף ולהתאחד, עוסקים בניסיונות להפלת הממשלה.

ולדימיר בליאק: זה בהקשר לגל הטרור.

ולדימיר בליאק: אני לפני שלושה ימים חזרתי מהונגריה, מהמשלחת המשותפת של הכנסת והסוכנות היהודית יחד עם חברי הכנסת ויושב-ראש הסוכנות בפועל, יעקב חגואל.

ולדימיר בליאק: נפגשנו עם שליחי הסוכנות, עם שליחי נתיב, משרד החוץ.

ולדימיר בליאק: פגשנו את העולים בבתי מלון בבודפשט, ונסענו למעבר הגבול.

ולדימיר בליאק: נפגשנו עם הפליטים ממש רגע אחרי שהם עוברים את הגבול.

ולדימיר בליאק: באמת מראות מאוד קשים, מאוד מרגשים.

ולדימיר בליאק: באמת היה לי קשה גם פיזית אבל גם רגשית לעבור את המסע הזה.

ולדימיר בליאק: להתרשמותי, בסופו של דבר היום התהליך הראשוני של הקליטה בסך הכול מתנהל בצורה סבירה וטובה.

ולדימיר בליאק: לפחות מה שראיתי בהונגריה, זמני ההמתנה סבירים.

ולדימיר בליאק: אני יודע שנניח בכל הקשור לרוסיה המצב הוא שונה.

ולדימיר בליאק: זמני ההמתנה שם יותר ארוכים, אז אני אשמח לשמוע קצת לגבי זה.

ולדימיר בליאק: אני חושב שמכיוון שכבר 10,000 הגיעו לכאן וזה באמת מספר מרגש, אני חושב שלא חווינו את המספרים האלה 30 שנה לפחות, אנחנו צריכים יותר ויותר לדבר על הקליטה כאן גם בנושא הדיור כפי שציינת, וגם אני אשמח לשמוע יותר על פריסת אולפני העברית, האם יש היום מספיק מורים והאם מקצים מספיק כסף לנושא הזה, כי אני יודע שהיו בעיות עם זה בשנים האחרונות והרבה מורים עזבו.

ולדימיר בליאק: בנושא של התעסוקה, היום חסרים הרבה מאוד ידיים עובדות במשק.

ולדימיר בליאק: פונים אליי מעסיקים גדולים.

ולדימיר בליאק: אני דיברתי עם המנכ"ל של קבוצת חיפה, ומחר יש לי פגישה עם חברת 'דן' שמחפשת נהגים ומוכנה לקלוט היום מאות נהגים, אז אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מייצרים את הקשר הישיר של המעסיקים הגדולים עם העולים.

ולדימיר בליאק: אני יודע שיצרו כבר מסלול ירוק בהייטק.

ולדימיר בליאק: עד כמה שאני מבין זה בהקשר של הפליטים.

ולדימיר בליאק: אז צריכים לחשוב איך אנחנו מייצרים את המנגנון הזה כדי שהמעסיקים היום שבאמת מחפשים עובדים ומוכנים לקלוט היום, יוכלו ישירות לפנות לעולים ולבצע את המיון ובאמת לעזור, כי אפשר לייצר פה מצב של win-win לכל הצדדים.

ולדימיר בליאק: שוב, אני חושב שהדיונים האלה חשובים ואנחנו ניצבים מול אתגר מאוד חשוב.

ולדימיר בליאק: אגב, גם בהקשר למה שאנחנו עוברים בימים האלה, התשובה הטובה שלנו לרוצחים זה קליטת העלייה שהיא בסופו של דבר חיזוק של מדינת ישראל.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה חבר הכנסת בליאק.

יום טוב חי כלפון: אני ממש מסכים עם כל מילה וטוב מאוד שהעלית גם את הנושא של התעסוקה.

יום טוב חי כלפון: הוא נושא מאוד חשוב.

יום טוב חי כלפון: התחלתי לראות מודעות כאלו של קורסים להכשרת נהגים עבור העולים החדשים.

יום טוב חי כלפון: זה בהחלט אפשרות שצריך לקחת בחשבון.

יום טוב חי כלפון: וצריך לדחוף בעצם לכיוונים האלה של כל מיני קורסים מקצועיים כדי שהעולים יוכלו להתפרנס בכבוד, ובתהליך שהוא יהיה מקוצר ושזה לא ייקח שנים, כי אנחנו יודעים שבתהליך הקליטה, השנה הראשונה, השנתיים הראשונות הן השנים הכי קשות, כי מה לעשות, זה תלוי במדינות אבל בחלק מהמדינות יש עדיין את האפשרות לחזור, וזה תמיד שאלה שנשאלת.

יום טוב חי כלפון: בן אדם שלא מצליח להתפרנס חודש, חודשיים, שלושה, אז בשלב מסוים הוא יגיד טוב, לא עבד לי פה אז נחזור - - -

ולדימיר בליאק: המחשבה הזאת בשנה הראשונה במיוחד, היא רודפת אותך.

יום טוב חי כלפון: בטח.

יום טוב חי כלפון: אני חושב על האבות והאימהות.

יום טוב חי כלפון: יש להם ילדים קטנים והם רואים כל חודש את חשבון הבנק שהולך ונהיה במצב רע יותר כל חודש.

יום טוב חי כלפון: אז לכן העניין הזה שבחודשים הראשונים תימצא תעסוקה טובה יותר לעולים הוא חשוב.

יום טוב חי כלפון: פרסמו אפילו היקפי השכר, אנחנו מדברים על שכר מכובד, זאת אומרת, זה לא כמו שראינו בעבר שהם בעצם היו שמים את העולים - -, כמובן כל עבודה מכבדת את עצמה, אבל מבחינת טבלאות שכר, ממש בדרגות הכי נמוכות.

יום טוב חי כלפון: אני רואה פה שיש גם אפשרות להשתכר יפה עם קורס יחסית מקוצר כבר בחודשים הראשונים של העלייה.

יום טוב חי כלפון: בעיניי זה מאוד חשוב, אז תודה רבה חבר הכנסת בליאק.

יום טוב חי כלפון: אנחנו ניתן לשי פלבר, סמנכ"ל הסוכנות היהודית, מנהל תחום העלייה בסוכנות, לתת לנו סקירה.

יום טוב חי כלפון: כמובן יהיו לנו גם שאלות בנוגע למבצע שאתה, בוא נגיד, אחד מהקודקודים של המבצע הלוגיסטי הלא פשוט הזה, כפי שהתבשרנו במספר של 10,000 עולים.

יום טוב חי כלפון: אולי תיתן לנו גם מספרים בנוגע לפניות ולצפי להמשך המבצע הזה.

יום טוב חי כלפון: בבקשה, שי.

שי פלבר: תודה רבה.

שי פלבר: אני מתנצל, היו"ר, שאני ב-10:30 אצא לאירוע הבא.

שי פלבר: קודם כל מבחינת תהליכי העבודה במדינות השכנות, היום בעקבות ההחלטה אנחנו פרוסים עם עשרה שליחי go-no-go, שלושה במולדובה, שניים ברומניה, שניים בהונגריה ועוד שלושה בפולין.

שי פלבר: יש לנו כרגע במלונות באירופה סדר גודל של 2,500 שוהים.

שי פלבר: ירדנו מהשיא של כמעט 5,700.

שי פלבר: תיכף נדבר לגבי המגמות העתידיות, אבל שליחי go-no-go, אחד היתרונות בהם, שהם לא סטטיים, זאת אומרת יש מלונות והם מגיעים ישירות למלונות, עושים שם את הראיונות.

ולדימיר בליאק: שלושה בפולין זה מספיק?

שי פלבר: כן, כי יש קודם כל את שליחי נתיב, אני חייב לומר.

יום טוב חי כלפון: זה עשרה שלך, של הסוכנות מעבר לשליחי נתיב.

שי פלבר: נכון, זה תוספת.

יום טוב חי כלפון: זה אותו תגבור כוח אדם שדיברנו עליו בדיון האחרון.

שי פלבר: נכון.

יום טוב חי כלפון: מעולה.

שי פלבר: כרגע בפולין למשל יש כ-350 ממתינים, סדר גודל, אז זה עובד בסדר.

שי פלבר: היתרון בשליחי go-no-go, אמרתי, אחד, הם מגיעים לקהילות עצמן, למלונות עצמם שבהם נמצאים העולים ולא צריך להביא אותם למקום אחד, וכשהשליח שלי לא בטוח או יש לו ספק, יש שליח נתיב ששם אפשר לבצע את המהלך היותר מעמיק.

שי פלבר: זה לגבי הדבר הזה.

שי פלבר: לגבי ביטוח הבריאות, אכן הוסדר.

שי פלבר: המדינה התקשרה איתנו, עם הסוכנות היהודית באמצעות קופת חולים לאומית, והיום כל מי שמגיע בתהליך go-no-go, בנתב"ג עצמו יש עמדה של קופת חולים לאומית.

שי פלבר: הוא מקבל כרטיס מגנטי עם חוברת הסבר, מה הזכויות שלו.

שי פלבר: הביטוח תקף לחודש, מתוך הבנה שבחודש הזה מעמדו יוסדר והוא יקבל כבר את כל הזכויות כאזרח רגיל.

שי פלבר: ביטוח כמעט כמו כל אחד אחר אבל ביטוח שהוא בסדר גמור.

שי פלבר: זה טופל.

שי פלבר: בנוסף, הייתה בקשה של השרה ולא רק, לנסות לסייע כספית לעולים שמגיעים בתהליך go-no-go, מכיוון שהם מגיעים ועדיין אין להם סל קליטה, אין להם מזומן, אז נכון שהמלון משלם לך את הכול אבל צריך כמה שקלים לטובת דברים אישיים וכו', אז בשיתוף הקרן לידידות, אני חייב לומר שנרתמה בהקשר הזה בצורה נפלאה.

שי פלבר: היום כל מי שעובר ב-go-no-go מקבל גם בנתב"ג כרטיס נטען עם 500 שקל שבאמצעותו הוא יכול אחר כך לעשות קניות שהוא צריך בלי שום שאלות.

יום טוב חי כלפון: כי הוא לא מקבל סל קליטה.

שי פלבר: נכון.

שי פלבר: דרך אגב, עולה מקבל במזומן 1,200 שקלים, אז פה יש לו 500 שקל להתארגן.

ולדימיר בליאק: ברגע שהוא מקבל את המעמד, הוא מייד מקבל סל קליטה?

שי פלבר: כן.

שי פלבר: הוא הולך למשרד הקליטה, הוא מקבל את המזומן ומתחיל סל קליטה לחשבון הבנק, אבל לפחות מי שיש לו דיליי, שתהיה לו האפשרות הזו, אז ביחד עם הקרן לידידות הדבר הזה הסתדר.

שי פלבר: דיברת על המספרים.

שי פלבר: נכון להיום, אני מדבר רגע על אוקראינה, בטיסות של הסוכנות היהודית והקרן לידידות הגיעו מעל 5,700 איש החל מה-16 במרץ, בטיסות כאלה ואחרות.

יום טוב חי כלפון: בפברואר, לא?

שי פלבר: ב-24 בפברואר כשהתחיל המשבר הגיעו טפטופים, אבל הטיסה הראשונה הייתה ב-6 במרץ, טיסות מאורגנות.

שי פלבר: מבחינת המגמה כרגע, חשוב לומר, יש האטה משמעותית בהגעה של פליטים בכלל לגבולות, ומתוקף זה גם הגעה של פליטים יהודים.

שי פלבר: בשבוע שעבר הייתי בפולין, ברומניה.

שי פלבר: הגעתי גם למעברי הגבול.

שי פלבר: אין ספק שרואים את הירידה.

שי פלבר: עדיין אנחנו פרוסים במעברי הגבול בצורה די משמעותית, אני חייב לומר, כי עדיין מגיעים טפטופים וכו'.

שי פלבר: אני חושב שאנחנו מסתכלים על התהליך הזה כרגע שהסתיים כתהליך הריאקטיבי.

שי פלבר: בעיקר הגבנו לשיטפון שהגיע ועכשיו אנחנו נערכים לטובת עבודה הרבה יותר פרואקטיבית, מאורגנת ומסודרת.

שי פלבר: דיברת על מספרים, אז נכון שאצלנו יש קרוב ל-9,000 מועמדים שמרגע המשבר התקשרו, מילאו טופס, אמרו, אני רוצה לעלות.

שי פלבר: אנחנו "מנכים" את מי שכבר עלה ורואים כרגע מה הפוטנציאל אמיתי, ואנחנו הולכים להתחיל בקמפיין באוקראינה עצמה.

שי פלבר: אנחנו גם יודעים למפות אותם באיזה ערים הם נמצאים.

שי פלבר: כדוגמה, יש 1,417 שהם מקייב, אז אנחנו כרגע נעשה תהליך אקטיבי.

שי פלבר: נפנה לאותם אנשים שנמצאים באזורים השונים, יש קרוב ל-600 ומשהו באודסה, ונראה, אם הקרבות כרגע מאפשרים רגיעה מסוימת, אנחנו נפנה אליהם, מי עדיין רוצה לעלות, ונתחיל להוציא אותו בצורה מסודרת ויותר מתואמת.

שי פלבר: אני חושב שזה צעד אחד שאנחנו עושים.

שי פלבר: אנחנו מחכים לראות מה יקרה עם הסיפור של הגברים בני ה-18–60.

שי פלבר: כרגע עדיין אי אפשר לצאת אבל ברגע שהדבר הזה יתאפשר, מן הסתם מדובר פה באלפי אנשים שירצו לצאת ולהתאחד עם המשפחות שלהם, ואנחנו נתחיל גם להגיע לאזורי הגבול עצמם לנסות ולעבוד גם ביחד עם הג'וינט וארגונים אחרים, לראות שאנשים שכרגע החליטו לא לעלות, לראות אם עדיין הם רוצים להגיע.

ולדימיר בליאק: אגב, זה המון תלוי בהרחבת הלחימה, כן או לא, כי יש פליטים בתוך אוקראינה שפשוט עברו מערבה.

שי פלבר: אנחנו רואים את זה בצורה מאוד ברורה.

שי פלבר: איפה שיש לחימה, מגיעים יותר פליטים.

שי פלבר: אתה צודק ואנחנו מקווים שהלחימה תירגע.

שי פלבר: אם חס וחלילה היא תתרחב לאודסה, אז אין ספק שאנחנו נראה שטף גדול מאוד שמגיע מאודסה לאזורי מולדובה וכו'.

שי פלבר: אלה שלושה פרמטרים, כל מה שאתה ציינת, שאנחנו רוצים לעבור להיות הרבה יותר פרואקטיביים מאשר מה שהיינו היום בעיקר שהגבנו והתארגנו.

שי פלבר: לגבי שת"פ עם ארגונים אחרים אזרחיים, אז אני אומר, יש שיתוף פעולה.

שי פלבר: הוקם המשל"ט.

שי פלבר: אנטון הפרויקטור מסתובב כרגע בשטח.

שי פלבר: הוא היה כבר במולדובה והוא כרגע בפולין.

שי פלבר: אנחנו מנסים לייצר תהליך, לנסות להגיע למתקנים שלהם ולהציע לעולים את האפשרות לעלות, כמו אגב, להציע להם לבוא למתקנים שלנו, כי יש אנשים שלמשל סורבו בסוף לעלייה.

שי פלבר: הם פליטים.

שי פלבר: הם בפולין, הם ברומניה.

שי פלבר: הם לא יחזרו כרגע לאוקראינה, אז הג'וינט יכול לטפל בהם.

שי פלבר: זה השלב שאנחנו כרגע מתחילים להבנות אותו ביחד עם הארגונים הנוספים.

שי פלבר: כל זה רק אוקראינה, צריך לומר.

שי פלבר: במקביל אנחנו מזהים תהליכים מאוד משמעותיים בגידול במדינות השכנות.

שי פלבר: ביחד עם נתיב ועם המל"ל, משרד החוץ, משרד העלייה והקליטה, אתמול היה לנו דיון מסוים, תפיסה איך אפשר להתחיל לטפל גם במדינות השכנות כי ברור לכולנו שמשם יגיעו קבוצות העולים הבאות.

שי פלבר: אלה העדכונים המשמעותיים.

שי פלבר: נשמח לענות על שאלות ככל שישנן כמובן.

יום טוב חי כלפון: כן.

יום טוב חי כלפון: תוכל להרחיב קצת על העבודה של אנטון שם?

יום טוב חי כלפון: אם הבנתי נכון, הוא בעצם סוג של פרויקטור שנמצא בשטח מטעם הסוכנות היהודית.

שי פלבר: מטעם המינהלת של שפיגלר.

שי פלבר: עובד איתנו ביחד עם כל הארגונים האחרים.

יום טוב חי כלפון: והוא בעצם צריך ממש ליצור את הקשר עם כל ארגוני החברה האזרחית, ארגוני המתנדבים ולתכלל למעשה את הפעילות, כי ראינו בדיון האחרון שלפעמים היה אולי קצת קצר בתקשורת בין הארגונים לבין הסוכנות או הארגונים המוסמכים מטעם מדינת ישראל, ולכן אולי תרחיב בעניין הזה.

יום טוב חי כלפון: זה לדעתי מאוד חשוב.

שי פלבר: אנטון למשל במולדובה, ששם יש הרבה מאוד ארגונים, הרבה מאוד פריסה, עבר בכל הקהילות, יצר איזשהו שולחן קהילתי שבו נמצאים הארגונים המשמעותיים, ארגוני קהילה, נפגש איתם, חיבר אותם לצוות שלנו שהגיע לשם, הקרן לידידות שפועלת שם בצורה טובה מאוד, ולמעשה נוצר איזשהו תהליך יותר מסודר ומתואם.

שי פלבר: יש כאלה שידעו על קיומנו אבל אנחנו פה בשביל לתקן כשלים, לא בשביל להרעיף מחמאות.

שי פלבר: היו ארגונים שלא ידעו שאנחנו קיימים, אז היום הוא יודע שאם מגיע אוטובוס של ארגון מסוים, הוא יודע לפנות אלינו, להגיד, הגיע אוטובוס במקום כזה או אחר.

שי פלבר: אם צריכים עזרה במלונות, הם דואגים.

שי פלבר: אם לא, הוא מעדכן אותנו ואנחנו שולחים לשם שליחי go-no-go.

שי פלבר: אתן דוגמה לעבודה של אנטון בכלל בעבודה המשותפת.

שי פלבר: הרב שלומי פלס מחב"ד הביא 300 איש לפולין למלון הילטון.

שי פלבר: הרים לנו טלפון, אמר, חברים, תביאו לי בבקשה שליח go-no-go אליי למלון.

שי פלבר: תעשו לי בדיקה, בוא נראה מי רוצה לעלות.

שי פלבר: אני חושב שנוצר חיבור הרבה יותר טוב בין הארגונים ונוצר מהלך שבו אנחנו משלימים אחד את השני.

שי פלבר: אני אתן דוגמה לחיבורים.

שי פלבר: שבוע שעבר היה לנו ברומניה שמונה עולים עם מקרים רפואיים של חיים ומוות, וביחד עם איחוד הצלה הבאנו טיסת חילוץ לשמונה אנשים, ביחד עם אל על וחילצנו אותם, אז המהלך הזה הוא מבורך.

שי פלבר: אולי הסיפור עם אנטון, שהוא רואה תמונה כוללת ויודע לחבר בין התהליכים.

שי פלבר: הוא גם מקים תחת שפיגלר איזשהו משל"ט אצלו כדי לקבל תמונה הרבה יותר ברורה, ואני חושב שזה מבורך וזה עוזר לנו להשתפר.

יום טוב חי כלפון: מה לגבי מימון?

יום טוב חי כלפון: חלק מהארגונים, אני מבין, בעצם ממשיכים לפעול אבל הם כבר מסרו לנו פעם שעברה שבשלב מסוים היו להם תורמים, אז הסתדרו איכשהו, ובשלב מסוים כבר נגמר להם הכסף.

שי פלבר: נכון.

יום טוב חי כלפון: האם כאן הסוכנות היהודית נכנסת לתמונה?

שי פלבר: אנחנו נתנו סיוע, אני צריך להגיד, צנוע לקהילות באוקראינה, מענקי חירום נגדיר את זה ככה, אבל אני מגדיר את זה כסיוע חירום.

שי פלבר: הוא לא פתר את הבעיה.

שי פלבר: יש הרבה ארגונים בהחלט.

שי פלבר: אנטון הוא פרויקטור שנלקח בשיתוף המל"ל.

שי פלבר: מי שלא מכיר, אנטון הוא בוגר מערכות הביטחון, גם שירת בעבר במדינות הללו והוא פרויקטור שנלקח מטעם המינהלת בהמלצת המל"ל ובשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, וכגוף שרואה רגע את כלל הארגונים בזירה, וזה כמו שאמרתי, מבורך.

שי פלבר: שאלת לגבי הסיוע הכספי.

שי פלבר: נתנו סיוע מיידי אבל אני יודע להגיד משיחות עם הרבה ארגונים, זה לא מספיק.

שי פלבר: ארגונים שלקחו על עצמם להוציא אוטובוס ולממן מלונות, בהקשר הזה ביחד עם מאיר עובדים מול האוצר כדי לגבש חבילה תקציבית.

שי פלבר: ככל שבסוף תהיה חבילה תקציבית, אנחנו כמובן נשמח כסוכנות יהודית להיות הגוף שעוזר לשלם, אבל כרגע אנחנו עדיין מחכים למקורות בהקשר הזה.

יום טוב חי כלפון: אם אתה מדבר על מקורות, אז יש לנו גם נציגות של משרד האוצר.

יום טוב חי כלפון: זו גם ההזדמנות להעלות את הנושא.

שי פלבר: לגבי תעסוקה אני אגיד משפט אחד.

שי פלבר: רוב העולים, אתם פוגשים אותם, אני ראיתי אותם.

שי פלבר: זה אנשים שלא תכננו לעלות.

שי פלבר: בהתחלה עוד באו עם מזוודות.

שי פלבר: אחר כך רואים אותם מגיעים עם שקיות, עד הרמה הזו.

שי פלבר: סיימנו אתמול פילוח של כל מי שעדיין לא עלה לארץ ונמצא על המזוודות, והעברנו את הפילוח הזה למשרד העלייה והקליטה ולשאר השותפים.

שי פלבר: קצת לסבר את האוזן, יש 97 רופאים שרוצים לעלות.

שי פלבר: אין ספק שאנחנו ביחד עם משרד העלייה והקליטה, משרד ראש הממשלה צריכים להתגבש לידי תוכנית תעסוקתית.

שי פלבר: יש פה פוטנציאל עבור המשק הישראלי, ואני בטוח שאם נבוא לאנשים שעדיין לא עלו ורוצים לעלות, אם נציע להם הצעת ערך, הם יעשו זאת.

שי פלבר: במקביל אנחנו מפלחים את העולים שכן הגיעו כרגע לארץ, מאוקראינה לפחות כ-7,000 עולים.

שי פלבר: אם אנחנו מורידים רגע ילדים, פנסיונרים ובגיל התעסוקה, יהיה לנו פילח מוכן תוך יומיים.

שי פלבר: זו ההזדמנות לבוא למעסיקים.

שי פלבר: יש הרבה יוזמות של אפליקציות לחבר.

ולדימיר בליאק: המעסיקים באים לבד.

שי פלבר: נכון.

ולדימיר בליאק: הם באים לבד, הם פונים אלינו.

ולדימיר בליאק: הם מוכנים לקלוט היום.

שי פלבר: אבל אני חושב צריך לבנות תהליך מסודר יותר.

שי פלבר: יש לנו המון יוזמות, צריך להגיד החברה הישראלית, אפליקציות לחבר ולשדך בין עולים.

שי פלבר: נפלא.

שי פלבר: אנחנו נהיה שותפים לכל הדבר הזה, אבל צריך לחשוב על תהליך מובנה.

שי פלבר: השוק הפרטי יודע לעבוד נהדר.

שי פלבר: הוא מגיע לעולים ישירות, הוא כבר מגיע למלונות, הוא לא מחכה לנו, אבל עדיין אנחנו כגופים ציבוריים וכממשלה צריכים להבנות ביחד עם משרד הקליטה, ואני יודע שהם על זה, תהליכים של הכשרות מקצועיות.

שי פלבר: הוואצ'רים והסבות זה בהחלט סוגיה משמעותית.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה שי פלבר.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נבקש עכשיו מד"ר נתי קנטרוביץ' מארגון נתיב, לתת לנו סקירה.

יום טוב חי כלפון: בדומה לסוכנות היהודית אתם גם נמצאים בשטח.

יום טוב חי כלפון: תיתן לנו בטח גם נתונים ואנא תתייחס גם לעניין בעיית כוח האדם שאנחנו מקווים ושומעים לפחות שיש שיפור משמעותי בעניין, אם כי אני גם שומע על קשיים בנוגע למדינה אחרת שהיא גם חשובה בנושא הדיון שלנו, שזה רוסיה, אז גם נשמח להתייחסות שלך בעניין הזה.

יום טוב חי כלפון: בבקשה.

נתי קנטרוביץ': בוקר טוב, תודה רבה אדוני היושב-ראש.

נתי קנטרוביץ': באמת כמו שכבר הוזכר כאן, בעקבות הפתרון שהוצע על ידי הפרויקטור, ובעיות כוח האדם שבאמת היו בעיות אובייקטיביות של קונסולים פעילים שהיה לנתיב, הוחלט לפצל את התהליך לשני מסלולים מקבילים, ה- go-no-go, אותו המסלול הירוק בחו"ל שהבדיקה הראשונית שאמורה לזהות, לפחות ודאות מסוימת של זכאות ואז אותו אדם מגיע לארץ ועובר כאן בדיקה מלאה, אז אני יכול לומר לך שלפני שהטיפול במסלול הירוק הועבר בשבוע שעבר לידי הסוכנות היהודית, אנחנו כבר הספקנו לטפל בכ-2,000 איש בחו"ל לפחות במסלול הזה, זאת בנוסף למעל 5,000 אשרות עלייה שהונפקו בכל המרחב, לא רק באוקראינה ומדינות המעטפת אלא גם ברוסיה, בלארוס, אבל בעיקר אוקראינה ורוסיה, ותיכף אני גם אתייחס לנושא הרוסי בנפרד.

נתי קנטרוביץ': ובנוסף, עוד 2,000 איש שעברו בדיקה מהירה כאן בנתב"ג, כאשר בסופו של דבר נכון להיום כבר בארץ נבדקו מעל 3,400 איש.

נתי קנטרוביץ': כמעט 3,100 איש כבר קיבלו, וזה אני מדבר על השבועיים האחרונים, כבר קיבלו אישורי זכאות כאן בארץ והועברו לטיפול גם של משרד העלייה והקליטה וגם של רשות האוכלוסין וההגירה, אותה מסגרת משותפת לשלושת המשרדים, שהפונה נבדק כאן בארץ באותם המבחנים של משרד העלייה, עובר לרשות האוכלוסין, מקבל אזרחות ומייד מקבל תעודת עולה.

נתי קנטרוביץ': יש ערים שאנשים גם נרשמים לבנקים, לקופות חולים ועוברים למעשה את כל התהליך בצורה מסודרת.

נתי קנטרוביץ': כך אנחנו ממשיכים.

נתי קנטרוביץ': אני יודע שבימים האחרונים פורסמו כל מיני נתונים.

נתי קנטרוביץ': מהנתונים שלנו, מאז תחילת המלחמה באוקראינה טילפנו בכ-14,000 אנשים בחו"ל.

נתי קנטרוביץ': מעל 10,000 כבר קיבלו או אשרות עלייה או אישורי go-no-go כל היתר זה בעיקר ברוסיה, שברוסיה יש באמת בעיה מסוימת שלא קשורה בעיקר לפעילות נתיב אלא לאופן שהפונים לא מבקשים לעלות באופן מיידי, כי כל מי שרוצה לעלות באופן מיידי, אני יודע שמדברים על המתנה של שנה.

נתי קנטרוביץ': כל מי שרוצה לעלות באופן מיידי יכול לעשות את זה תוך חודשיים וחצי-שלושה, לקבל שירות של קונסול במוסקבה ובסנט פטרסבורג, ולעלות לארץ.

נתי קנטרוביץ': יש אנשים שפשוט מעדיפים לעשות את זה בתקופה מאוחרת יותר, אז הם גם נרשמים לחודשי הקיץ על מנת להגיע לארץ סביב סוף הקיץ, תחילת ספטמבר, בדיוק שנת הלימודים והכול עבור הילדים שלהם.

יום טוב חי כלפון: ה-14,000 פניות שדיברת זה לא כולל רוסיה.

נתי קנטרוביץ': זה הכול כולל הכול.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

נתי קנטרוביץ': אני יכול להגיד לך במדויק.

נתי קנטרוביץ': ברוסיה קיבלנו וטיפלנו ב-3,312 פניות.

נתי קנטרוביץ': מידי יום אנחנו מקבלים כ-150 שאלונים בדואר אלקטרוני.

נתי קנטרוביץ': חלק מהדברים עברנו לטיפול מקדים באמצעים טכנולוגיים כדי להקל על כל התהליך.

נתי קנטרוביץ': אתמול, סתם רק לסבר את האוזן, באחד המוקדים קונסול אחד טיפל ב-56 אנשים, שניים מתוכם קיבלו אשרות עלייה.

נתי קנטרוביץ': אני מזכיר, זה אנשים, כמו שעמיתי שי אמר, שלא תכננו עלייה מיידית, שלא עשו את ההכנות, אנשים שנאלצו לברוח מהבית חסרי כול, לעיתים גם חסרי מסמכים, ועדיין שיעור המסורבים הוא נמוך ביותר גם בחוץ לארץ.

נתי קנטרוביץ': כמובן שאין להם שום זיקה, מסורבים, אבל אלה שנבדקים ומגיעים לכאן, 3%, 114 איש מתוך 3,400, זה באמת שיעור נמוך ביותר.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: לפי מה שאמרת מבחינת רוסיה, יש לכם נציגות רק במוסקבה ובסנט פטרסבורג או שאתם פרוסים לעוד ערים?

יום טוב חי כלפון: זו מדינה ענקית, רוסיה.

נתי קנטרוביץ': אז קודם כל רוסיה היא מדינה ענקית.

נתי קנטרוביץ': יש לנו שתי נציגויות קבועות, כי ברוסיה אנחנו מחויבים לפעול אך ורק בצמוד לנציגות הדיפלומטית, השגרירות במוסקבה והקונסוליה הכללית בסנט פטרסבורג.

נתי קנטרוביץ': בנוסף אנחנו גם מפעילים שירות קונסול נייד.

נתי קנטרוביץ': יש לנו כמה מוקדים לאורך כל המדינה הענקית הזאת, שגם לשם הקונסולים מגיעים.

יום טוב חי כלפון: כמה אנשים?

נתי קנטרוביץ': ברוסיה?

יום טוב חי כלפון: כן.

נתי קנטרוביץ': יש במוסקבה חמישה קונסולים ועוד שניים בסנט פטרסבורג.

צבי האוזר: זאת אומרת שבעה אנשים מטפלים בפוטנציאל העלייה.

נתי קנטרוביץ': מטפלים בפוטנציאל העלייה.

נתי קנטרוביץ': כמו שאמרתי, מנפיקים סביב 150 אשרות ביום.

צבי האוזר: הבנתי.

צבי האוזר: זאת אומרת, בהמתנה של חודשיים וחצי עלייה מיידית מברית המועצות.

נתי קנטרוביץ': עלייה מידיית.

צבי האוזר: זה נראה לך סדר גודל סביר אל מול המשימה, שבעה אנשים?

יום טוב חי כלפון: אנחנו קודם כל מקדמים בברכה את חבר הכנסת צביקה האוזר.

צבי האוזר: אני מצטער, אני פשוט הייתי תקוע פה בפקקים מתל אביב.

צבי האוזר: לקח שעתיים להגיע.

יום טוב חי כלפון: אנחנו גם נציין שאנחנו מקבלים אותך לא רק כחבר כנסת וסגן יושב-ראש הכנסת אלא גם כממלא מקום יו"ר הכנסת וגם כממלא מקום נשיא המדינה, אם אני לא טועה, היום.

צבי האוזר: עוד שעה וחצי.

יום טוב חי כלפון: בבקשה חבר הכנסת האוזר.

יום טוב חי כלפון: אני בא מוכן עם שאלות.

צבי האוזר: ניסיתי לעקוב.

צבי האוזר: היו גם בעיות קליטה.

צבי האוזר: אני צריך לבוא בתלונות לשר התקשורת שאפילו אי אפשר לעקוב דרך האינטרנט בשידור.

צבי האוזר: בכל מקרה, איפה שכן הייתה לי קליטה.

צבי האוזר: אנחנו נערכים לקליטה מברית המועצות.

צבי האוזר: אתה מדבר, יש סדר גודל של 3,500 פניות שטיפלתם.

צבי האוזר: מדינה מנהלת את האירוע עם שבעה אנשים.

צבי האוזר: אני שואל אותך כזה דבר: אם היו 100 איש שיכולים לטפל בזה, בוא נגיד שהיו מתקצבים אותך והיה לך כוח אדם, האם היה היקף גדול יותר ומזרז יותר של העניין?

נתי קנטרוביץ': כמובן.

נתי קנטרוביץ': קודם כל אם יותר לי להשלים, אז אמנם שבעה אנשים נמצאים ברוסיה לבדה.

נתי קנטרוביץ': מאחר ואנחנו באמת מזהים את הבעיה, למשל מאז פרוץ המלחמה קיבלנו כמעט 900 פניות קונקרטיות מאנשים ברוסיה שמבקשים לקבל מידע לגבי צורך העלייה שלהם לארץ.

נתי קנטרוביץ': אנחנו גם ממליצים לאנשים להגיע באופן עצמאי לכאן.

נתי קנטרוביץ': בשדה התעופה בנתב"ג הם מקבלים טיפול, הפונים מאוקראינה, אותה מסגרת של המסלול הירוק, ואז תוך מספר ימים עוברים את תהליך ההתאזרחות.

יום טוב חי כלפון: האם המסלול הירוק מתחיל לפעול ברוסיה?

יום טוב חי כלפון: כי אני שמעתי מקודם שלא היה מסלול ירוק, ה go-no-go ברוסיה.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם עכשיו אתם מתחילים להפעיל את המסלול הירוק גם ברוסיה?

ולדימיר בליאק: ואני שמעתי שזמני ההמתנה ברוסיה ארוכים מאוד.

צבי האוזר: תראה, אני חושב שחודשיים וחצי זה הרבה, ואני חושב שזה יותר מחודשיים וחצי, זמני המתנה.

יום טוב חי כלפון: כי אנחנו שמענו על חצי שנה.

צבי האוזר: וחצי שנה.

צבי האוזר: אני חושב שבסיטואציה הנוכחית הקיימת באזור, עם חוסר היציבות ובמוטיבציות הקיימות עכשיו, מדינת ישראל בעיוורון מוחלט שהיא מטפלת בעניין בקצב של חצי שנה.

צבי האוזר: מי שרוצה לעלות צריך לקבל תשובה תוך שבעה ימים.

צבי האוזר: זה הסטנדרט שצריך לבוא.

צבי האוזר: ראש הממשלה צריך היה לבוא, לדפוק על השולחן ולהגיד לך, אדוני, אני מבקש תוך שבעה ימים תשובה, מה אתה צריך בשביל לתת לאנשים תוך שבעה ימים.

צבי האוזר: אתה יכול לתת לנו?

נתי קנטרוביץ': כן.

נתי קנטרוביץ': אז קודם כל בנוסף לאנשים שפרוסים בחוץ לארץ והקונסולים, אנחנו כבר גייסנו כוח מילואים שחלק מהאנשים האלה פועלים במעטפת אוקראינה.

נתי קנטרוביץ': חלקם נותנים שירות כאן בארץ.

נתי קנטרוביץ': יש לנו כרגע קורס שליחים שמתמקד כולו בהכשרה קונסולרית של 13 איש.

נתי קנטרוביץ': בנוסף, אנחנו מכינים קורס רחב יותר שלפחות להערכתנו אנחנו נצליח לגייס עוד כ-30–40 קונסולים פוטנציאליים שיעברו הכשרה ואז הקונסולים הוותיקים שיודעים לטפל בבעיות מורכבות יוסטו לרוסיה, וקונסולים שיכולים להתמודד עם בעיות קלות יותר, ושוב אני מזכיר, הבעיות של אוקראינה זה בעיות מורכבות כי אנשים מגיעים ללא מסמכים.

צבי האוזר: לא, אני מבין, אבל תשמע, אנחנו כבר חודש מתחילת הקרבות, שלושה חודשים או חודשיים שיכולתם להיערך, וידעתם שזה האירוע שהולך להיות.

צבי האוזר: קודם כל זאת מדינה.

צבי האוזר: אתה הולך לעשות קורס.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על הכשרה של 30 איש.

צבי האוזר: כמה זמן צריך להחזיר 30 איש?

צבי האוזר: ולמה רק 30 איש?

צבי האוזר: אני מנסה להבין.

צבי האוזר: תיראו, אנחנו מטפלים באירוע עם פוטנציאל היסטורי במודל פלגמטי, לא רלוונטי לגודל המשימה.

צבי האוזר: כשאתה ואמר לי היום כעבור 30 איש שאולי יהיה עוד קורס ואתה אולי תכשיר עוד 30 אנשים, אני שואל איך, ואני לא בא אליך בטענות ברמה האישית חלילה.

צבי האוזר: אני אומר, חבר'ה, יש פה ליקוי מאורות אסטרטגי.

צבי האוזר: אנחנו צריכים 500 איש לגייס עכשיו לשישה חודשים.

צבי האוזר: אנחנו צריכים להכשיר תוך שלושה ימים או חמישה ימים.

צבי האוזר: אני לא כל כך מבין כמה זמן זה, כמה זמן לוקח לך לפתוח קורס, כמה זמן לוקח לך לעשות את הקורס?

צבי האוזר: אולי כן אולי לא, זאת אומרת, אנחנו באירוע חירומי.

צבי האוזר: אני לא כל כך מבין את מודל הפעולה.

צבי האוזר: כשאתה אומר לי חודשיים וחצי כאן, וכשאנשים אומרים לי שזה חצי שנה, אנחנו באוטופוקוס.

צבי האוזר: יש לי שאלה.

צבי האוזר: כמה יהודים יש באוקראינה?

שי פלבר: 200,000 זכאי חוק השבות.

צבי האוזר: זה הערכה שלכם.

שי פלבר: זה הערכה של דלה-פרגולה.

צבי האוזר: אני רוצה להבין, ההערכה של הדלה-פרגולה על פי מיפקד שנערך לפני 20 שנה.

שי פלבר: נכון ל-2020.

צבי האוזר: תראה, אני שמעתי מנציגי חב"ד בדיון קודם, 600,000.

שי פלבר: נכון.

צבי האוזר: אז כמה אתם חושבים?

שי פלבר: 200,000.

צבי האוזר: אתה חושב שיש 200,000 זכאי שבות.

שי פלבר: בפעילות שאנחנו עושים ובקהילה, בקשר שלנו, כ-200,000.

צבי האוזר: הבנתי.

צבי האוזר: כמה להערכתם מתוכם פליטים?

שי פלבר: אני לא יודע להגיד לך מספר.

צבי האוזר: מה האומדן שלך, הבטן שלך אומרת?

שי פלבר: אני אומר ככה, נתונים שאני יודע להגיד אותם ואז מזה נעשה את המחשבה.

שי פלבר: במלונות שלנו הגיעו מעל ל-7,500 איש.

שי פלבר: זה סדר גודל של אנשים, רובם הגדול עלו.

שי פלבר: אנחנו כרגע עובדים ביחד עם הג'וינט ועם חב"ד לקבל מהם מיפוי של אנשים שעברו את הגבול ולא עלו לארץ.

שי פלבר: זה נתון אחד שאנחנו נקבל אותו בימים הקרובים.

צבי האוזר: מה הבטן שלך אומרת עכשיו?

צבי האוזר: לא תופס אותך במילה.

שי פלבר: אני מוסיף עוד קבוצה שעברה לגרמניה.

שי פלבר: אנחנו לא יודעים לגביהם.

שי פלבר: הערכה שלי, אני מעריך שבאזור ה-15,000-18,000.

יום טוב חי כלפון: אם יש 40 מיליון תושבים באוקראינה, אנחנו יודעים ש-4 מיליון פליטים, בערך 10%.

יום טוב חי כלפון: אתה אומר, אותו סדר גודל מקרב זכאי השבות.

יום טוב חי כלפון: 10% מזכאי השבות יצאו מאוקראינה.

שי פלבר: הרבה מאוד ממי שעזב את אוקראינה זה אנשים שתלוי באזורי הלחימה.

שי פלבר: לא דין מי שעזב את מריופול כמי שעזב את קייב.

צבי האוזר: כמה הקהילות היהודיות קלטו בגרמניה?

שי פלבר: אני לא יודע להגיד לך נתון.

שי פלבר: אני יכול להגיד לך כמה קלטו בעבר, לא כרגע.

צבי האוזר: דיונים כאלה מתקיימים בגרמניה.

צבי האוזר: מישהו, יש לו את הנתון כמה יהודים הגיעו לגרמניה?

שי פלבר: אפשר לפנות לקהילה ולבקש את הפרטים האלה.

צבי האוזר: חשבתם לפנות?

שי פלבר: התשובה היא כן, מכיוון שאנחנו רוצים לפנות לאנשים שעלו למדינות השכנות ולא עלו לארץ.

צבי האוזר: כמה נקלטו בגרמניה, הערכת הבטן שלך?

שי פלבר: כל מספר שאני אגיד הוא יהיה לכאן או לכאן, הוא לא יהיה אחראי.

צבי האוזר: יש לנתיב הערכה?

נתי קנטרוביץ': גם לנו פחות או יותר אותה הערכה.

נתי קנטרוביץ': אין לנו מספר ודאי לגבי כמה אנשים נקלטו מאוקראינה.

נתי קנטרוביץ': מבחינת היוצאים, פחות או יותר אותו סדר גודל.

צבי האוזר: כמה נקלטו בגרמניה להערכתם?

צבי האוזר: כמה הגיעו זכאי חוק שבות שנכנסו דרך ההסדר הייעודי שעוד מעט אני אשמח לשמוע אותו, שהגרמנים נותנים ליהודים בגרמניה?

צבי האוזר: יש לכם מספר?

שי פלבר: לא, אבל אני אבדוק לך.

צבי האוזר: זאת אומרת, שמדינת ישראל שמנהלת את האירוע, מנהלת את זה כמכולת.

צבי האוזר: חבר'ה, על מה אתם עובדים?

צבי האוזר: זה אירוע לאומי.

צבי האוזר: אנחנו פה מממשים ייעוד שלנו.

צבי האוזר: גרמניה הכריזה שבוע שעבר על חוק שבות ליהודים.

צבי האוזר: היא מתעדפת יהודים על פני אחרים.

צבי האוזר: היא מקלה על יהודים.

צבי האוזר: היא לא נותנת מבחני אינטגרציה.

צבי האוזר: היא לא עושה דברים שהיא פועלת באשר לפליטים מאוקראינה רגילים למי שהוא זכאי חוק שבות, קרי יהודי שמגיע לגרמניה.

צבי האוזר: אתם מחויבים להבין את האירוע הזה.

צבי האוזר: אנחנו פה, סליחה שאני אומר בצורה בוטה, מתחרים אל מול הגרמנים.

צבי האוזר: קודם כל אני קורא מכאן לראש הממשלה, לראש המל"ל, לנהל גם מול הגרמנים דיון רגיש ועדין בנושא הזה, אבל זה דבר שאי אפשר להשלים איתו שיהיה תיעדוף בקליטת פליטים בגרמניה ליהודים מאשר לא ליהודים, שתהיה אבחנה.

צבי האוזר: זה אחד.

צבי האוזר: שניים, אתם חייבים לאחוז במספרים.

צבי האוזר: אתם חייבים לעצב מדיניות שמבוססת על נתונים, שמבוססת על מידע.

צבי האוזר: אנחנו לא מנהלים פה מכולת.

צבי האוזר: אנחנו מנהלים פה מדינה.

צבי האוזר: אנחנו חודש בקרבות.

צבי האוזר: אנחנו היינו צריכים לקיים את הדיון הזה חודש לפני, כשאף אחד לא האמין שיהיה כזה דבר, ושמענו את האמירות.

צבי האוזר: אנחנו לא ערוכים על אותו משפך עכשיו שמתקיים, ואנחנו נמצאים בסיטואציה, ברוסיה, שאנשים מחכים חצי שנה, ואנחנו אולי נכשיר בקורס עוד 25 אנשים.

צבי האוזר: אנחנו לא מנהלים את האירוע בסדר הגודל ההיסטורי כפי שצריך להתייחס אליו.

צבי האוזר: שמעתי פה, אגב, יש 97 רופאים שממתינים.

צבי האוזר: חבר'ה, להכשיר רופא במדינת ישראל, מיליון וחצי שקל?

צבי האוזר: שני מיליון שקל?

צבי האוזר: יש פה 200 מיליון שקל שממתינים להיכנס לישראל.

צבי האוזר: האם מדינת ישראל משקיעה 5 מיליון שקל להביא אותם?

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: האם מביאה 3 מיליון שקל?

צבי האוזר: לא.

צבי האוזר: אנחנו עוצמים עיניים לרווחה.

צבי האוזר: אנחנו לא מבינים את גודל העניין.

צבי האוזר: אותם 97 רופאים מייד יברחו לגרמניה, בקליטה, בתנאים, בפנסיות, בהערכה.

צבי האוזר: מה אנחנו עושים?

צבי האוזר: אנחנו השתגענו?

צבי האוזר: אנחנו משוגעים?

צבי האוזר: אנחנו לא מבינים מה עומד כאן?

צבי האוזר: 25 שליחים, 3 מיליון שקל, כסף זעום.

צבי האוזר: שמעתי את שר התפוצות אומר, אנחנו צריכים לשקם את הקהילות ולדאוג לקהילות.

צבי האוזר: אנחנו נדאג לקהילה בגרמניה שקולטת את היהודים?

צבי האוזר: תיראו חברים, הדיון פה, אדוני היושב-ראש, אני הייתי יושב פה פעמיים בשבוע עם תוכנית מסודרת כי כנראה במקום שאין איש, אנחנו צריכים להיות.

צבי האוזר: אני לא יודע מה הוא הקבינט שמתכנס.

צבי האוזר: אני מבין שראש הממשלה עוסק בדברים חשובים אחרים, דחופים נוספים מאוד גדולים, אבל זה נושא דרמטי לעתידה של מדינת ישראל.

צבי האוזר: חייבים לעסוק בזה יומם ובלילה בסדר גודל אחר ממה שאתם עוסקים בו.

צבי האוזר: אתם ישנים כבר חודשיים ואתם מנסים להתרומם בקצב שהוא לא רלוונטי לאתגר, ואנחנו אל מול עינינו נפספס את הדבר, ואנחנו בעוד שנה ושנתיים נבין שהגיעו 250,000 יהודים לגרמניה ולא למדינת ישראל, בגלל שאנחנו לא פעלנו נכון בזמן אמת ולא יצאנו מגדרנו, אז אני מתנצל שאני ככה נשמע דרמטי ואני ככה נשמע צועק, אבל אם פה לא יצעקו ולא ידפקו על השולחן, אנחנו נפספס.

צבי האוזר: 97 רופאים, הייתי קורא אדוני, מייד ליושב-ראש קופת חולים, מנכ"ל קופת חולים, מייד להטיל עליהם להביא את האנשים.

צבי האוזר: אני לא סומך על נתיב.

צבי האוזר: אני לא סומך על הסוכנות.

צבי האוזר: הם לא מסוגלים לבצע את הפעולה הזאת.

צבי האוזר: מייד לעשות פה שולחן עגול של גורמים עסקיים, להטיל מכסות, שכל אחד יבוא וייסע לשם ויביא את האנשים.

צבי האוזר: המדינה צריכה לממן את הפעילות של הגורמים האלה כי הארגונים לא יודעים לעמוד בגודל המשימה.

צבי האוזר: כשאומר לי כאן נתיב, אני מכשיר 30 איש, אני מבין שאנחנו בליקוי מאורות אסטרטגי.

צבי האוזר: זאת בדיחה, סליחה שאני אומר.

צבי האוזר: זאת בדיחה.

צבי האוזר: איך מדינה נערכת להזדמנות היסטורית?

צבי האוזר: יש את אנטון.

צבי האוזר: מה אנטון עשה ואנטון ביקש?

צבי האוזר: one man show.

צבי האוזר: כמעט one man show, אז יש עוד אנשים.

צבי האוזר: מדינה באה, שמו את השם אנטון וכולם שבעי רצון כאילו ככה נערכים במאה ה-21, 2022, כאילו אנחנו לא מבינים את הסיטואציה, אז אני מתנצל אדוני, שאני ככה מתפרץ, אבל אני מבקש להכניס את הדיון לפסים הרלוונטיים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו שותפים לדברים שאמרת ממש מדם ליבך.

יום טוב חי כלפון: בטרם ניתן לחבר הכנסת רון כץ גם להתייחס, אני אשמח לשמוע התייחסות גם של נתיב, גם של הסוכנות.

צבי האוזר: מה חתך הגילאים שהגיעו לארץ?

יום טוב חי כלפון: חברים, נאמרו כאן אמירות קשות אבל לצערי הרב יש בהן מידה רבה של אמת.

יום טוב חי כלפון: בואו נקרא לילד בשמו.

יום טוב חי כלפון: יש לנו פה סוג של תחרות מול גרמניה, ולא רק גרמניה, יש עוד מדינות במערב אירופה, בעצם מתחרים על היהודים שלנו.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם נפספס פה את ההזדמנות.

צבי האוזר: אבל גרמניה נותנת חוק שבות ליהודים.

יום טוב חי כלפון: חוק שבות וסל קליטה.

צבי האוזר: היא מפלה לטובה יהודים.

יום טוב חי כלפון: ברור.

יום טוב חי כלפון: יש אינטרס לגרמניה לשקם את הקהילה היהודית.

יום טוב חי כלפון: זה כבר קרה בשנות ה-90'.

יום טוב חי כלפון: יש היום לדעתי 200,000 יוצאי ברית המועצות שעברו לגרמניה, שהיו יכולים לעלות לישראל.

צבי האוזר: ויהיה עכשיו עוד 250,000 כי לישראל ממתינים שישה חודשים בשביל לעלות.

יום טוב חי כלפון: אסור לנו לפספס את ההזדמנות הזאת להביא לכאן את היהודים במקום להמשיך את תהליך הנדודים של העם היהודי לעוד מדינות ועוד מדינות.

יום טוב חי כלפון: אני מאמין כמי שעשה את הצעד הזה, שכאן יהודים צריכים לחיות ולא להמשיך לעבור ממדינה למדינה, אז אנחנו נשמח להתייחסות גם של הסוכנות וגם של נתיב.

יום טוב חי כלפון: לצערי הרב מאיר שפיגלר שהיה אמור להיות איתנו, בינתיים עוד לא עלה, כי הייתי רוצה לשמוע אותו גם, כי זה התפקיד שלו כפרויקטור כאן בדברים האלה.

יום טוב חי כלפון: בבקשה שי.

שי פלבר: אני אתייחס בקצרה כי אני צריך לצאת, אני מתנצל.

שי פלבר: קודם כל לגבי ההערה שלך שאנחנו לא עומדים במשימה, אני לא מקבל אותה, ברשותך.

שי פלבר: בתהליך של פחות מחודש הסוכנות, נתיב, נערכו והביאו כבר קרוב ל-7,500 עולים לישראל, אבל זה באופן המיידי.

שי פלבר: אני כן מקבל את ההערה שלך וזה מה שאמרתי בתחילת הוועדה.

שי פלבר: אנחנו סיימנו כנראה את הצד הריאקטיבי של מי שהגיע לגבול ורצה לברוח.

שי פלבר: אנחנו נערכים עכשיו ופועלים בשלב הפרואקטיבי.

שי פלבר: אמרתי בתחילת הדיון, מי שפנה לעלות ואנחנו רוצים עכשיו להביא אותו בצורה מסודרת ומאורגנת, מי שייצא עוד מעט מביתו כשתהיה הפסקת אש, אני מקווה, ויראה מה נשאר לו מסביבו.

שי פלבר: העבודה הגדולה צריכה להיעשות עכשיו בחלק הפרואקטיבי, באלה שרוצים לבוא, באלה שחייהם לצערנו הרב נהרסו ואנחנו צריכים להביא אותם.

שי פלבר: אני חושב שלגבי כל סוגיית החלק המקצועי של המקצועות, אני אמרתי את זה בתחילת דבריי, יש פה הזדמנות שלא הייתה כבר הרבה שנים.

שי פלבר: אנשים שלא יכולים להישאר במדינות האם שלהם ואם נעשה מהלך ביחד עם כל המשרדים הרלוונטיים, אני מאוד מאמין שעוד יגיעו לפה אלפי אנשים.

רון כץ: אז למה לא עושים אותו?

שי פלבר: קודם כל זה נעשה.

שי פלבר: אני חייב להגיד, לא הכול מושלם, בוודאי שלא, אבל נעשים.

שי פלבר: אנחנו כבר בקשר עם מעסיקים, לפתוח קורסים בנושאים שונים.

רון כץ: באיזה תחומים למשל?

שי פלבר: אחד, זה מקצועות ידיים עובדות שמחפשים במשק, החל מנהגי אוטובוסים שיש מחסור בישראל, החל מחרטי CNC שהמשק משווע אליהם ועוד כמה.

שי פלבר: בכל מה שקשור למקצועות הבריאות יש פורום של משרד הבריאות עם כלל הארגונים.

רון כץ: מי הגוף הרלוונטי שפונים עליו?

רון כץ: אני צרוד מרוב טלפונים שאני מקבל מחבר'ה שרוצים להיכנס למדינה.

רון כץ: אתמול פנה אליי מפעל של דגים שרוצה 100 עובדים.

רון כץ: עד היום לא הצלחתי לקבל טלפון עם מי הוא אמור לדבר בשביל לקבל את העובדים האלה.

שי פלבר: אז הוא יכול לפנות אלינו ולמשרד העלייה והקליטה.

רון כץ: למי זה אלינו?

שי פלבר: הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה.

רון כץ: מי בסוכנות היהודית?

שי פלבר: יש לנו פרויקטור ספציפי שמתעסק בתעסוקה של עולים מאוקראינה, אבל הגוף המדינתי שעוסק בזה, משרד העלייה והקליטה.

רון כץ: אז אני אומר לך, מעסיקים לא מצליחים לקבל מענה מאף גורם.

צבי האוזר: חברים, אנחנו לא בכלים, לא ערוכים.

שי פלבר: אני איתך.

צבי האוזר: שי, אני ממש מתנצל.

שי פלבר: לא, בסדר גמור.

צבי האוזר: אתם בטעות אופטית.

צבי האוזר: אנחנו לא מדברים פה על טולרנס 20% לכאן או לכאן.

צבי האוזר: אנחנו בסדרי גודל אחרים לגמרי.

צבי האוזר: אנחנו לא ערוכים.

צבי האוזר: כשנתיב אומר לי שהוא מדבר על עוד כמה עשרות, אנחנו לא ערוכים.

צבי האוזר: למדינת ישראל שווה להכשיר 500 קונסולים.

צבי האוזר: בעלות מול תועלת זאת העסקה הכי טובה ברגע זה למדינת ישראל.

צבי האוזר: 800 קונסולים.

צבי האוזר: זה לא בסדרי גודל האלה.

צבי האוזר: מי שרוצה לעלות עלייה, תוך שבעה ימים, לא תוך שישה חודשים או שבעה חודשים.

צבי האוזר: אנחנו צריכים עשרות או מאות אנשים שיעבדו בהשמה מקצועית, לא "תפנו אליי לסוכנות ויש לי איזה מישהו".

שי פלבר: לא, יש פרויקטור ייעודי לדבר הזה.

צבי האוזר: לא פרויקטור ייעודי.

רון כץ: מי זה?

רון כץ: מה הפרטים שלו?

שי פלבר: ניתן לך אחר כך בשמחה רבה, ומשרד העלייה והקליטה.

צבי האוזר: תקשיב, זה לא בסדר הגודל הזה.

צבי האוזר: יש מחסור של 5,000 נהגים במדינת ישראל.

צבי האוזר: אנחנו יכולים לגמור את ה-backlog (בתרגום חופשי – הצטברות של עבודה שצריך להשלים) הזה בחודשיים.

צבי האוזר: בחודשיים 5,000 נהגים.

יום טוב חי כלפון: ברור.

צבי האוזר: אתם תסבו במודל שלכם 50 נהגים ואתם תגידו, מעולה.

צבי האוזר: בשנה שעברה עלו 12 נהגים והעלינו את זה ל-50 נהגים, ונתפח כולנו ונגיד יופי.

צבי האוזר: אנחנו יכולים להביא 5,000 נהגים.

צבי האוזר: אנחנו יכולים להביא 2,000 רופאים.

צבי האוזר: 97 אנחנו לא מצליחים להביא.

צבי האוזר: אנחנו בסדר גודל אחר לגמרי.

צבי האוזר: מישהו צריך לשנות דיסקט בהיקף אחר לגמרי.

צבי האוזר: צריך להביא לפה את האוצר, לעשות פה תוכנית.

יום טוב חי כלפון: הם פה.

יום טוב חי כלפון: חבר הכנסת האוזר, התחבר אלינו מי שמונה על ידי ראש הממשלה ושרת העלייה והקליטה בדיוק למשימה הזאת כמי שאמור לתכלל, וממש מונה לתפקיד הספציפי הזה, זה מר מאיר שפיגלר שהתחבר אלינו.

יום טוב חי כלפון: אני משער ומקווה ששמעת חלק מהדברים כאן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו כן עדיין מדברים על בעצם חוסר התאמה, אם אני מתרגם נכון את דבריו של חבר הכנסת האוזר, בין בעצם גודל המשימה לבין המשאבים שמושקעים לעניין הזה, ואנחנו רואים שיש לנו סוג של תחרות מול מדינות גדולות אחרות, בכלל זה גרמניה, על זכאי השבות.

יום טוב חי כלפון: השאלה, איך אנחנו מתמודדים?

יום טוב חי כלפון: מר שפיגלר, בבקשה.

שי פלבר: אני מתנצל, נשמח אחר כך.

יום טוב חי כלפון: תודה שי.

יום טוב חי כלפון: מר שפיגלר, אנחנו איתך.

מאיר שפיגלר: כבוד היושב-ראש, חלק נכבד מהדברים שלך לא שמעתי בגלל כנראה איכות הקו.

מאיר שפיגלר: אני שמעתי את הסיפה.

מאיר שפיגלר: קודם כל, מה שאתה אמרת נכון לא רק לגבי צרפת.

מאיר שפיגלר: זה בעיקר לגבי צרפת וגרמניה ולכן אנחנו עושים את הכול כדי שמשך זמן השהות של העולים שמגיעים למקומות שבהם בוחנים את הזכאות שלהם על פי חוק השיבה, אנחנו עושים את הכול כדי שמשך זמן השהות שלהם יהיה מינימלי ואפשר יהיה לארגן להם את הטיסה כמה שיותר מהר לארץ.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, כמובן אנחנו ערים לכך שהקליטה לא מסתיימת בכך שמעבירים אותם למלונות בתקופה זמנית, אלא בזה שמארגנים להם את כל המעטפת הנדרשת למגורי הקבע שגם כן לשם אנחנו רוצים לתעל אותם כמה שיותר מהר, ולכן אנחנו עורכים עבודת מטה מקצה לקצה עם כל הגורמים הרלוונטיים על מנת שכשאנחנו נציע להם מקום מגורים קבוע, זה יהיה ביחד עם מעטפת של חינוך ותרבות ורווחה ובעיקר גם תעסוקה.

מאיר שפיגלר: אסור לשכוח, המשפחות באות בחסר.

מאיר שפיגלר: הנשים באות עם הילדים, עם התינוקות לפעמים כשהבעלים נשארים מאחור, לכן מעצם המצב הזה הקליטה היא קשה יותר.

מאיר שפיגלר: היא לא טבעית, היא לא רגילה.

מאיר שפיגלר: אנחנו מודעים לזה וגם בהקשר הזה עושים מאמצים ומנסים לאגם משאבים עם כל הגורמים הרלוונטיים על מנת שהמעטפת תהיה מלאה ונוכל לתת מענה גם למצב שבו המשפחה הגיעה לא בשלמותה.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: מה ההתייחסות שלך בנוגע לזמני ההמתנה בנוגע לזכאי השבות מרוסיה?

יום טוב חי כלפון: אנחנו שמענו פה על בעצם זמני המתנה, סליחה שאני אומר את הביטוי, מטורפים, חודשיים וחצי, שישה חודשים, יותר מזה.

יום טוב חי כלפון: זה לא הגיוני.

יום טוב חי כלפון: במיוחד לאור המצב אנחנו צריכים להיות ערים.

יום טוב חי כלפון: כמובן נהיה זהירים למה שאנחנו נגיד ביחס לזה, אבל יש פה מצב שמשתנה ברוסיה ומשתנה לרעה.

יום טוב חי כלפון: שישה חודשים זה טווח מאוד ארוך.

מאיר שפיגלר: כבוד יושב-ראש הוועדה, אני אומר עוד פעם, אנחנו מודעים למצב.

מאיר שפיגלר: יש שם כ-6,000 אנשים שבשלבים כאלה או אחרים מעוניינים לעלות לארץ ולכן הכוונה היא להשיק גם שם את מתכונת הבדיקה של תהליך התחלתי.

מאיר שפיגלר: אתם קוראים לזה go-no-go, מסלול ירוק, ראשית ראיה.

יום טוב חי כלפון: זה יוצא לפועל?

יום טוב חי כלפון: ה- go-no-go יעבוד ברוסיה מעכשיו?

מאיר שפיגלר: אנחנו בדין ודברים עם נטע שהיא יושב-ראשת נתיב, כדי לדאוג לכך שהבדיקות שם תהיינה קצרות ככל שניתן ותאפשרנה להזרים לכאן, בעצם לאפשר לאותם עולים פוטנציאליים להגיע לכאן גם מרוסיה כמה שיותר מהר ולא לשהות שם כמו שאתה ציינת, במשך חודשים.

מאיר שפיגלר: עוד נקודה מאוד חשובה.

מאיר שפיגלר: להבדיל מעולי אוקראינה, אולי רוסיה יכולים לבוא לכאן ללא שום בדיקה מכיוון שיש הסכם שלא מצריך ויזה כדי לעבור לפחות לשהייה של תיירות מרוסיה לארץ.

מאיר שפיגלר: הם יכולים לבוא לכאן ולבקש לעבור - - -

ולדימיר בליאק: כן, אבל הם רוצים ודאות.

יום טוב חי כלפון: נכון, וגם הם רוצים להביא מכולה ולהביא את הדברים שלהם.

יום טוב חי כלפון: רוצים לעשות את התהליך בצורה מסודרת.

יום טוב חי כלפון: מאיר, מה לגבי הפתרון שהצענו אז בנוגע לאוקראינה, של שליחי סוכנות, לא רק נתיב, כי אנחנו מבינים שיש בעיה של כוח אדם בנתיב, ששליחי סוכנות יעזרו כאן בכוח האדם בנוגע למתן האשרות.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה הוא כבר הלכה למעשה.

מאיר שפיגלר: יש עיבוי משמעותי מאוד של נציגי הסוכנות שעברו את ההכשרה תחת השרביט של אנשי נתיב.

מאיר שפיגלר: הם נמצאים בכל אחד ואחד מהאתרים לפחות עם קונסול אחד מנתיב והם מבצעים את הבדיקות.

מאיר שפיגלר: זה מקצר את התהליכים.

מאיר שפיגלר: עד לאחרונה, לפני מספר שבועות, משך הזמן בממוצע שנדרש עולה להמתין לפני שהוא עולה על טיסה היה סדר גודל של עשרה ימים.

מאיר שפיגלר: לפני מספר ימים כשבדקתי את זה, זה ירד לסדר גודל של ארבעה-חמישה ימים.

מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכול כדי שזה לא יהיה יותר מאשר שלושה ימים, כלומר הם מגיעים, עוברים מקסימום למוחרת היום את הבדיקה ההתחלתית, הבדיקה שמאפשרת להם להיות בעלי פוטנציאל של זכאות על פי חוק זכות השיבה ומייד לעלות אותם על טיסה לארץ.

מאיר שפיגלר: אנשי הסוכנות נמצאים כבר במוקדים באותם מרכזים.

מאיר שפיגלר: הם עורכים את הבדיקות של המסלול הירוק והם בהחלט גרמו לכך ביחד עם עובדי נתיב, שהתורים יתקצרו בצורה משמעותית מאוד.

מאיר שפיגלר: אגב, גם עובדי נתיב ברוב המקרים, אלא אם כן יש מצב של עומס קטן, ברוב המקרים הם מבצעים את הבדיקות של ראשית ראיה, של המסלול הירוק.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: סליחה שאני מתעכב לגבי רוסיה, כי אנחנו שמענו פה שברוסיה אם אתה רוצה לעלות לישראל, אתה חייב לעבור רק דרך שני מקומות, מוסקבה וסנט פטרסבורג ואין לך אפשרות אם אתה גר בקצה השני של המדינה או באזור אחר, אין לך אפשרות לעשות את התהליך.

יום טוב חי כלפון: האם אתה מכיר את זה?

יום טוב חי כלפון: האם זה מה שקורה כיום או האם אתה מכיר משהו אחר?

מאיר שפיגלר: נחשפנו למצב הזה.

מאיר שפיגלר: כפי שכל אחד יודע, רוסיה זו לא מדינה מזערית ואכן כדי להגיע ממקום למקום לפעמים זה יותר מאשר לטוס מישראל לאירופה.

מאיר שפיגלר: אנחנו בהחלט מתכוונים לראות איך להגיע לכמה שיותר נקודות שתהיינה בקרבת מקום, למרכזי עלייה פוטנציאליים ובכך להקל עליהם גם מבחינה לוגיסטית וגם לקרב אליהם את השירות בטרם קבלת החלטתם לעלות לארץ.

מאיר שפיגלר: אנחנו נמצאים על זה ואני מקווה מאוד שההחלטות תצאנה אל הפועל בימים הקרובים.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, אנחנו נהיה גם במעקב.

יום טוב חי כלפון: מישהו רוצה להפנות שאלה לפרויקטור?

יום טוב חי כלפון: תודה רבה מאיר.

יום טוב חי כלפון: ניתן קודם כל לחברי הכנסת רון כץ להתייחס, ולאחר מכן נמשיך עם שאר הדוברים.

יום טוב חי כלפון: בבקשה חבר הכנסת רון כץ.

רון כץ: תודה אדוני היושב-ראש, אני מתנצל שאני קצת צרוד.

רון כץ: אני רוצה לפתוח את דבריי ראשית כל בשליחת ניחומים למשפחות הנרצחים ואיחולי החלמה לפצועים.

רון כץ: אני יושב פה ואני עוקב אחרי התוכנית של כלל המשרדים והסוכנות היהודית.

רון כץ: בכל הנושא של העלייה, אני באופן אישי מלווה את הנושא של קליטת עובדי ההייטק לתוך המעגל ואני חייב להגיד שאני הייתי יותר אופטימי וזה הולך ודועך בכל רגע שעובר, כי נכון לעכשיו אין לנו מערכת מתפקדת כמו שצריך, שעובדת.

רון כץ: יש לנו אנשים טובים בכל מיני מקומות שרוצים לעשות יותר, אבל זה אותו בן אדם טוב שרוצה לעשות יותר.

רון כץ: אני יכול לומר לכם שרשות האוכלוסין, יש שם אנשים מאוד טובים.

רון כץ: גם בסוכנות היהודית יש אנשים מאוד טובים.

רון כץ: בעוד מקום יש אנשים מאוד טובים, אבל זה לא הרמה של מדינת ישראל וזה לא הרמה של סטארט-אפ ניישן.

רון כץ: נכון להיום יש 1,000 איש, מתכנתים, אנשים שההייטק הישראלי צריך ב"נרות", שלא יכולים להגיע לארץ כי הטפסים לא מספיק נכונים, כי לעבור את כל התהליך לוקח הרבה מאוד זמן.

ולדימיר בליאק: הם זכאי חוק השבות?

רון כץ: זכאי חוק השבות.

רון כץ: התהליך לוקח הרבה מאוד זמן ובזמן הזה מדינות אחרות, דיברנו על גרמניה, מציעה להם שלוש שנים דיור, מציעה להם רווחה, אומרים, בואו מחר בבוקר, תתחילו לעבוד.

רון כץ: מדינת ישראל אומרת, אין מספיק כוח אדם בנתיב אז תחכו בתור.

רון כץ: זה לא יכול לקרות.

רון כץ: אני שומע גם על הרופאים ואני שומע פה על עוד מקצועות.

רון כץ: בגלל שאני עוסק בנושא, פונים אליי ממקצועות שהם תעשייה של פעם, גם אומרים, בוא, אנחנו מוכנים לקלוט מחר בבוקר.

רון כץ: שר התיירות דיבר איתי הבוקר.

רון כץ: אמרתי לו שאני מגיע לפה.

רון כץ: אומר, בואו חבר'ה, תשלחו למלונות.

רון כץ: 5,000 משרות היום פתוחים במלונות.

רון כץ: למה אתם לא מביאים אנשים?

רון כץ: ולאף אחד שיושב פה אין תשובה.

רון כץ: אני מאוד מעריך את מאיר שהוא הפרויקטור שמונה לא מזמן, אבל אני באמת חושב שאם אנחנו רוצים להיות בליגה של הגדולים, צריך רגע לעצור הכול, להבין שאנחנו לא שם.

רון כץ: לפתוח חמ"ל אחד של כל המשרדים האלה במקום אחד ולטפל בזה מבוקר עד ערב.

רון כץ: כל בקשה צריכה להיות מטופלת תוך 24–48 שעות.

רון כץ: זה לא כזה מורכב.

רון כץ: דברים שאנחנו לא צריכים לבקש, שהם לא יכולים להביא לנו, תורידו מהדרישות, תטפלו בזה אחרי זה בארץ.

רון כץ: תקבלו אותם, תנו להם אישורים זמניים, תנו להם אישורי עבודה זמניים, הם יבואו.

רון כץ: נמשיך להקשות עליהם, אנחנו עוד חצי שנה נשב פה ונדבר על מחדלי העלייה של הגל הזה, כי לשם אנחנו הולכים.

רון כץ: אנחנו נראה שגרמניה וצרפת ומדינות אחרות יקלטו עשרות אם לא מאות אלפים יהודים ומדינת ישראל תישאר עם כמה עשרות ותמחא לעצמה כפיים, אז אני מקווה שהוועדה הזאת תוכל לעשות את השינוי הזה ובאמת מפה תצא איזושהי החלטה לפתוח חמ"ל אחד מרכזי שיודע לטפל בבעיות האלה תוך איקס זמן שמתחייבים עליו.

רון כץ: לא שמדברים עליו פה ואז שר כזה יגיד שהוא לא יכול לעמוד בזה, ושרה אחרת תגיד שהיא גם לא יכולה לעמוד בזה.

רון כץ: אדוני היושב-ראש, אני אומר, מפה צריכה לצאת החלטה שיוקם איזשהו מקום אחד שאנחנו יודעים איפה הוא, שאפשר לפקח עליו, שעובד עם לוחות זמנים ואז אנחנו נראה את השינוי האמיתי.

רון כץ: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: אני חושב שזו הצעה מאוד טובה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה חבר הכנסת רון כץ.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה.

צבי האוזר: מה הזמן הממוצע בבקשת עלייה, טיפול בנתיב?

נתי קנטרוביץ': זה מאוד תלוי.

צבי האוזר: אני יודע אבל מה הממוצע?

נתי קנטרוביץ': אני יכול להגיד לך שלצורך העניין מי שמטופל היום בארץ, רוב הבדיקות מתבצעות בו ביום.

צבי האוזר: לגולגולת.

צבי האוזר: זה חצי שעה טיפול?

צבי האוזר: שעה טיפול?

צבי האוזר: שלוש שעות טיפול?

נתי קנטרוביץ': זה מאוד פרסונלי.

צבי האוזר: אני יודע, אבל מה הממוצע?

נתי קנטרוביץ': זה יכול להיות בין 20 דקות לשעה.

צבי האוזר: כמה עושה בממוצע קונסול ביום?

נתי קנטרוביץ': קונסול ביום עושה בין 15 ל-30 משפחות, ויש מקומות שאפילו מגיע ל-56 משפחות.

צבי האוזר: לא, לא, בממוצע.

נתי קנטרוביץ': בממוצע בין 15 ל-30 משפחות.

צבי האוזר: קונסול מטפל ב-100 איש ביום?

נתי קנטרוביץ': משהו כזה.

נתי קנטרוביץ': סליחה, לא משפחות, פונים.

צבי האוזר: ב-15 פונים.

נתי קנטרוביץ': שזה משהו כמו בין 10 ל-20 משפחות.

צבי האוזר: הבנתי, וכמה קונסולים יש?

נתי קנטרוביץ': ברוסיה יש שבעה קונסולים.

צבי האוזר: ובסובב אוקראינה?

נתי קנטרוביץ': סובב אוקראינה, שלושה בורשה, בפולין, שניים במולדובה, אחד ברומניה ואחד בהונגריה, ועוד 17 קונסולים פה בארץ.

צבי האוזר: באוקראינה יש לנו שבעה אנשים שמטפלים ב-15 פניות.

קריאה: זה לא מדויק.

צבי האוזר: תסבירו לי.

צבי האוזר: יכול להיות שזה לא מדויק.

צבי האוזר: אנחנו מדברים ב-100 איש ביום בממוצע שמדינת ישראל מטפלת.

נתי קנטרוביץ': בסביבות 300 אשרות ביום מונפקות, כל המרחב הפוסט-סובייטי.

נתי קנטרוביץ': לצורך העניין, יש מדינות כמו רומניה, שאתמול פנו לקונסולים שמונה אנשים.

נתי קנטרוביץ': לעומת זאת בורשה טופלו 70 פניות.

יום טוב חי כלפון: אתה מדבר על 300 פניות.

יום טוב חי כלפון: אתה מכליל את ה- go-no-go?

נתי קנטרוביץ': אני מכליל את כל המרחב.

יום טוב חי כלפון: גם הטופס הירוק?

נתי קנטרוביץ': לא.

יום טוב חי כלפון: זה אשרות זכאות.

נתי קנטרוביץ': אשרות עלייה מלאות שבן אדם שמגיע בנתב"ג, מטופל כעולה חדש לכל דבר ועניין.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, ומה הנתונים לגבי הטופס הירוק?

נתי קנטרוביץ': הטופס הירוק, רוב הפניות מתבצעות עכשיו על ידי הסוכנות היהודית, לא על ידי נתיב.

נתי קנטרוביץ': כמו שאמרתי, עד שהיה הטיפול הבלעדי שלנו, שבוע-שבועיים טיפלנו בכ-2,000 איש.

צבי האוזר: הטופס הירוק לקח שבועיים להמתנה?

נתי קנטרוביץ': לא, לא, אני אומר שתוך שבועיים מרגע הפעלת המסלול הזה טופלו 2,000 איש בחו"ל ועוד כ-2,000 איש פה בארץ.

צבי האוזר: זה בערך עוד 100 איש - - -

יום טוב חי כלפון: ביום.

צבי האוזר: לא, למה?

צבי האוזר: אם טיפלו ב-2,000 בשבועיים, זה 2,000 בעשרה ימים.

צבי האוזר: נגיד עובדים פה חמישה ימים, אז 200.

נתי קנטרוביץ': רוב הימים עבדו שישה ימים.

צבי האוזר: זה 200 ביום.

צבי האוזר: 14 קונסולים, 200 איש ביום.

צבי האוזר: חבר'ה, זה קצבים לא סבירים.

צבי האוזר: זה בלתי סביר בעליל.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם יש המון ממתינים?

נתי קנטרוביץ': זו גם שאלה.

נתי קנטרוביץ': שמענו את שי שיש היום ירידה משמעותית במספר הממתינים.

צבי האוזר: ודאי, כי הם עברו לגרמניה.

יום טוב חי כלפון: כן.

צבי האוזר: תיראו, אין לנו מספרים.

צבי האוזר: אני מאוד אשמח לדעת כמה נקלטו דרך המנגנונים של הארגונים היהודיים בגרמניה ובצרפת.

צבי האוזר: זה מספר קריטי.

יום טוב חי כלפון: השאלה מי יכול לתת לנו את הנתון.

צבי האוזר: אנחנו נדרוש אותו.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נדרוש מהסוכנות היהודית להביא לנו אותם.

צבי האוזר: אני לא יודע.

צבי האוזר: צריך להפעיל את המוסד?

צבי האוזר: צריך להפעיל את מי בשביל לדעת מספרים?

צבי האוזר: זה דבר אחד.

צבי האוזר: דבר שני, כשמדברים פה זה לא פרואקטיבי.

צבי האוזר: אנחנו מדברים על הערכה של 20,000.

צבי האוזר: אם היית שואל את חב"ד על פי אותו מנגנון של 10%, היה אומר לך שיש 60,000, אבל אני לא יודע איפה האמת.

צבי האוזר: אני יכול להגיד לכם שגם במספר 200,000 זכאי חוק שבות, אני הייתי בודק אותו, כי הוא נתון מוצא של כל הדיון כאן.

צבי האוזר: גם על זה יש חשש לגעת או לשאול את השאלה, זאת אומרת לא התכנס פורום, לא יודע מה, ראש ממשלה עם הגורמים - - -

יום טוב חי כלפון: יש את קבינט העלייה והקליטה.

צבי האוזר: שיביאו ויתנו את התשובות על המספרים השונים וההערכות השונות, כי יש הערכות של 200,000 ואני שמעתי 250,000, ואני חושב שהמל"ל חושב שיש אחרת.

צבי האוזר: אני לא יודע אם נתיב גם חותם על ה-200,000.

נתי קנטרוביץ': בין 150,000 ל-200,000 זכאי חוק השבות.

ולדימיר בליאק: אם אני מבין נכון, אתם אמרתם שמתוך 200,000 זכאי חוק השבות לפי ההערכות שלכם, יצאו רק 18,000 משהו?

נתי קנטרוביץ': כ-10%, כן.

ולדימיר בליאק: טוב.

יום טוב חי כלפון: זה קצת מוזר שזה דומה לשאר האוכלוסייה, כי הנטייה היא לחשוב שהיהודים וזכאי השבות יוצאים בהיקפים יותר גדולים משאר האוכלוסייה.

צבי האוזר: יום טוב, יש שאלה אחרת.

צבי האוזר: אתם מסתכלים על 20,000 שאיבדו את בתיהם והפכו להיות פליטים.

צבי האוזר: אני מסתכל על 180,000 שיושבים באוקראינה וצריכים לשאול את עצמם מה יהיה ביום שאחרי המלחמה?

צבי האוזר: מה יהיה גורלנו ביום שאחרי המלחמה?

צבי האוזר: זה שאלה שמדינת ישראל מנסה להתמודד מול כל יהודי ויהודי בכל רגע נתון, לא קשור למלחמות.

צבי האוזר: יש פה 180,000 שזה קהל יעד, שגם בימים רגילים היו צריכים להסתער עליו, ובימים אחרים קל וחומר.

צבי האוזר: אני לא מדבר על 600,000 ברוסיה, במולדובה, בלארוס.

צבי האוזר: נקבץ את המספרים, כמה יש שם, אני לא יודע, אבל אנחנו חייבים להיות פרואקטיביים אל מול כל אותם אנשים שבוודאי שואלים את עצמם.

יום טוב חי כלפון: חבר הכנסת האוזר, אולי ניתן עכשיו את זכות הדיבור, כי אתה מעלה דברים מאוד נכונים.

יום טוב חי כלפון: המשרד שאמון על העלאת זכאי חוק השבות זה משרד העלייה והקליטה.

יום טוב חי כלפון: השרה לא הגיעה היום לדיון, היא הייתה בדיון האחרון, אבל היא שלחה לכאן נציג, שזה עו"ד דוד דרסלי שהוא המשנה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, אז אנחנו נשמח שתתייחס לדברים האלה.

יום טוב חי כלפון: אני מקווה ששמעת.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מבינים שאולי חלילה אנחנו באמצע לפספס הזדמנות היסטורית להביא לכאן בהיקפים גדולים את אחינו יהודי התפוצות.

יום טוב חי כלפון: אנחנו רואים שאנחנו למעשה בתחרות מול מדינות מערב אירופה, גרמניה וצרפת.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה.

ולדימיר בליאק: למה נציגי הממשלה לא באים לדיון?

ולדימיר בליאק: למה כולם בזום?

יום טוב חי כלפון: אתה שואל שאלה מצוינת.

יום טוב חי כלפון: כנראה שהפגרה פה קצת - - -

ולדימיר בליאק: אבל הפגרה היא אצלנו, לא אצל נציגי הממשלה.

יום טוב חי כלפון: אתה צודק.

רון כץ: יום טוב, אני רוצה לתת לך טיפ מאצלינו, מוועדת כלכלה.

רון כץ: אין דבר שכזה שנציגי הממשלה לא מגיעים לדיון.

יום טוב חי כלפון: השר נחמן שי היה בזום בתחילת הדיון.

רון כץ: לא שרים, נציגי משרדי הממשלה.

רון כץ: תבקש שיגיעו, הם יגיעו.

יום טוב חי כלפון: אתם צודקים לחלוטין.

צבי האוזר: ועדת העלייה והקליטה בעיצומו של אירוע אסטרטגי היסטורי של קליטה, והנציג שהוא לא זה ולא זה, בזום.

צבי האוזר: חברים, זה מראה את הבנת גודל האירוע.

רון כץ: בדיוק.

צבי האוזר: אני הייתי מכנס פה יום יום שיתנו דין וחשבון לכנסת ולציבור על מה עושים ומה עוד אפשר לעשות.

יום טוב חי כלפון: אני יכול רק להסכים עם הדברים האלה.

יום טוב חי כלפון: עו"ד דרסלי, נשמח שתתייחס.

יום טוב חי כלפון: כמובן אתה הנציג של המשרד שלך כרגע, אז כמובן ה"אש" מופנה כלפיך, אבל אנחנו נשמח לקבל התייחסות של משרד העלייה והקליטה, בבקשה.

דוד דרסלי אבטה: קודם כל אדוני היושב-ראש, בוקר טוב.

דוד דרסלי אבטה: כמובן שאם צריך להגיע פיזית, נגיע.

דוד דרסלי אבטה: אני באופן אישי מנסיבות אישיות לא יכולתי להגיע פיזית, אבל מעתה והלאה נגיע פיזית אם צריך.

דוד דרסלי אבטה: קודם כל לגבי ההגעה, האישורים, כל מה שניתן בחוץ לארץ, אנחנו כמובן בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, עם נתיב, עם יד על הדופק ככל שאנחנו יכולים כמשרד העלייה והקליטה, שאנחנו אמונים כמובן יותר על ההיבט של הקליטה.

דוד דרסלי אבטה: השרה מבצעת את ההערכות המצב שצריך כדי להבין כמה אנשים עולים, איך אפשר לסייע לנתיב והסוכנות היהודית, אבל ברגע שיש או את ה-GO או את האישור של זכאי שבות, אנחנו נכנסים לפעולה ומטפלים באנשים כדי לקלוט אותם כמו שצריך.

דוד דרסלי אבטה: אני יכול לתת נתונים לגבי כמות האנשים שנמצאים אצלנו מרגע שהם הגיעו מנתב"ג.

דוד דרסלי אבטה: נכון להבוקר נמצאים אצלנו 11,226 זכאי חוק השבות שבתוכם חלקם מגיעים כבר עם אשרות אבל הרוב מגיעים עם האישור של ה-GO של נתיב והסוכנות היהודית כמובן.

דוד דרסלי אבטה: אנחנו מציעים לכל מי שמגיע בנתב"ג את השירותים של המשרד, שזה עד חודש ימים בבתי מלון שפזורים ברחבי הארץ.

דוד דרסלי אבטה: יש סדר גודל של 5,000 זכאי חוק השבות שמממשים את האפשרות הזו של להגיע לבתי המלון.

דוד דרסלי אבטה: בעצם שם אנחנו נותנים להם את השירות המלא שהם צריכים, שעוד מעט אני אגיד במילה מה הוא כולל.

דוד דרסלי אבטה: שאר זכאי חוק השבות מגיעים למשפחות, לבתים או דברים שהם תכננו מראש, אבל כמובן גם הם, אנחנו פונים אליהם ומזמינים אותם להגיע ללשכות של המשרד ולקבל את השירותים של המשרד.

דוד דרסלי אבטה: לגבי האנשים שמגיעים עם ה-GO, העמדנו 12 נקודות ברחבי הארץ, ובהתאם להנחיית השרה ביחד עם המינהלת אנחנו בעצם ב-12 הנקודות האלה מעמידים שירות שכולל בתוכו את נתיב, רשות האוכלוסין ומשרד העלייה והקליטה, מתוך שאיפה שתוך שעות בודדות הם יוכלו לצאת גם עם אשרה, גם עם תעודת זהות וגם עם תעודת עולה ובעצם להתחיל לקבל את כל השירותים.

רון כץ: איפה יושב הפורום הזה פיזית, איפה הם נמצאים?

דוד דרסלי אבטה: 12 הנקודות.

דוד דרסלי אבטה: אני אוכל לשלוח את הרשימה בצורה מסודרת וזה מופיע אצלנו באתר, אבל הנקודה האחת נמצאת בירושלים במתחמים של נפש בנפש, ממש ליד קריית הממשלה.

דוד דרסלי אבטה: במלון דן פנורמה בתל אביב.

דוד דרסלי אבטה: בבאר שבע זה נמצא בלשכה של משרד העלייה והקליטה.

דוד דרסלי אבטה: באשדוד זה נמצא בלשכה של משרד העלייה והקליטה.

דוד דרסלי אבטה: בחיפה זה נמצא גם כן בלשכה של משרד העלייה והקליטה.

דוד דרסלי אבטה: נוף הגליל, זה נמצא במלון פלאזה בגוף הגליל.

דוד דרסלי אבטה: כל נקודה כזו שאני בעצם מדבר עליה זה נקודות ששמנו תשתיות עם יכולת הנפקה של תעודת זהות, עם כל המעגל האבטחתי שצריך לדברים האלה, תעודות עולה וכו'.

דוד דרסלי אבטה: סדר גודל של כמות מקבלי האשרות, תעודות זהות ותעודות עולה ביום כזה עם 12 הנקודות נע בין 300 ל-400 אנשים שיוצאים עם התעודות האלה.

דוד דרסלי אבטה: המשמעות של הדברים, פשוט אחרי שיש להם את האישור הם מקבלים את הקרן נמלטים ממשרד העלייה והקליטה, שזה נע בין 6,000 ל-15,000 שקלים, להתנהלות הראשונית והמיידית, סל קליטה וכמובן גם כן מתחילים איתם את התהליך של נושא של תעסוקה, לימוד השפה העברית.

דוד דרסלי אבטה: חשוב להגיד בסוגריים, וזה גם טיפה מתייחס לפוטנציאל העלייה לכאן.

דוד דרסלי אבטה: צריך לזכור שמאוקראינה כל הגברים לא יוצאים מגיל 18 עד 60, אז מבחינת הפוטנציאל זה כבר מצמצם את זה לסדר גודל של בערך 50% מאוכלוסיית פוטנציאל הזכאים.

צבי האוזר: מה קורה עם עד גיל 18?

דוד דרסלי אבטה: עד גיל 18 הם מגיעים עם המשפחות.

צבי האוזר: מה קורה עם תוכנית נעל"ה?

צבי האוזר: כמה מגיעים בנעל"ה?

דוד דרסלי אבטה: לא יודע להגיד לך כרגע בשלוף מבחינת המספר, אבל אני יכול לשלוח את זה.

דוד דרסלי אבטה: אני יודע שבחלק מהמלונות יש תלמידים שמגיעים במסגרת נעל"ה והם נקלטים אצלנו, ואנחנו עובדים על זה בשיתוף פעולה גם עם משרד החינוך.

דוד דרסלי אבטה: נתון מדויק אני יכול לשלוח לוועדה ויפיצו לכם את זה.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: עוד שאלה, אתה אמרת מקודם שהם מקבלים זכאות של חודש לבית מלון.

יום טוב חי כלפון: אני משער שהעולים הראשונים כבר מסיימים עכשיו את החודש הראשון.

יום טוב חי כלפון: מה קורה מכאן והלאה?

יום טוב חי כלפון: הם מסיימים את החודש, אתם דואגים להם?

דוד דרסלי אבטה: גם מאיר שפיגלר הפרויקטור התייחס לנושא של הסיוע בהיבט של דיור.

דוד דרסלי אבטה: בשבוע הקרוב אמורים לאשר תוכנית לסיוע בשכר דירה, תוכנית שהיא מקיפה וגדולה, בין 400 מיליון לחצי מיליארד שקל.

דוד דרסלי אבטה: לפי מה שעדכנו אותי הבוקר, זה נמצא פשוט בתהליך אצל ראש הממשלה וראש הממשלה החליפי, ואמורים לאשר את זה ביחד עם האוצר, שהמשמעות של הדברים זה שבעצם אנשים יכולים לקבל סיוע בשכר דירה, בחלק מהמקרים מבלי צורך להציג חוזה.

דוד דרסלי אבטה: גם אם הם נמצאים בינתיים אצל משפחות, הם יוכלו לקבל את שכר הדירה, וכמובן ביציאה לשכירות אנחנו ניתן את כל הסל בהתאם לתוכניות שהגשנו, ואנחנו ממתינים בעצם לתקצוב של הדברים.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, אבל סיוע בשכר דירה, בעצם אתם נותנים להם כסף, אבל בן אדם שתוך חודש עוד לא הספיק לחפש דירה, לא מדבר את השפה, הוא לא מכיר את המדינה, אין פתרונות דיור אחרים חוץ מהסיוע בשכר דירה?

דוד דרסלי אבטה: אנשים שעדיין לא יהיה להם את הפתרונות, הם כמובן לא יזרקו מהמלון ונאשר לאנשים שצריך עד שימצא הפתרון של הדיור ויאושר התקציב שאנחנו רוצים לתת להם לטובת הדבר הזה.

דוד דרסלי אבטה: אני רק אגיד, בלי קשר לסיוע הממוקד לנושא של הדיור, סל קליטה כבר מתחיל להינתן ברגע שהבן אדם הוכר כעולה, אז גם בהיבט של השכירות לטווח הזמן היחסית קצר, זה משהו שאפשרי לצאת אליו כמובן גם בשיתוף פעולה עם משרד השיכון שהציג כמה וכמה אפשרויות לדיור לטווח הזמן הבינוני והארוך.

דוד דרסלי אבטה: זה חלק מהאפשרויות שאנחנו גם כן מציעים לעולים עצמם.

יום טוב חי כלפון: למי פונים העולים?

יום טוב חי כלפון: בוא ניקח מקרה ספציפי, משפחה מאוקראינה או אימא ילדים, אנחנו יודעים שזה המבנה כרגע לרוב, לא מדברת את השפה, לא מכירה את המדינה.

יום טוב חי כלפון: אני משער שהיא לא תמצא בקלות גם בעל דירה שיסכים בעצם להשכיר לה את הדירה.

יום טוב חי כלפון: הרי אין לה עבודה כאן, אין לה תלושי משכורת, אין לה ערבים, אין לה אפשרות להביא שום דבר.

יום טוב חי כלפון: השאלה למי היא פונה?

יום טוב חי כלפון: מה היא עושה?

יום טוב חי כלפון: האם יש איזשהו גורם מטעמכם שדואג למצוא לה פתרון דיור מרגע שמסתיימת הזכאות של בית המלון?

דוד דרסלי אבטה: שוב אני אומר, ברגע שהם קיבלו את תעודת העולה, הם בעצם נכנסים למסלול הטיפול הרגיל של משרד העלייה והקליטה שבין היתר זה כולל בתוכו גם סיוע בכל מה שקשור לפתרונות דיור.

דוד דרסלי אבטה: יש לנו יועצי דיור שנמצאים בכל לשכה ולשכה ברחבי הארץ.

דוד דרסלי אבטה: הם יושבים איתם ועוזרים להם בתהליך מציאת הפתרונות בנושא הזה.

דוד דרסלי אבטה: גם אם הדבר כולל חיבור לגורמים רלוונטיים כמו משרד ממשלתי רלוונטי שבדרך כלל אמון או נותן את הפתרון, אז היועצים שלנו עושים את הדבר הזה.

צבי האוזר: כמה יועצים כאלה יש לכם?

דוד דרסלי אבטה: כמה יועצי דיור יש לנו?

צבי האוזר: כן.

דוד דרסלי אבטה: יש לנו סדר גודל של בין שניים לשלושה יועצי דיור בכל לשכה.

צבי האוזר: זה כוח אדם שהשתנה בחודש האחרון או זה מה שהיה גם לפני חודשיים?

דוד דרסלי אבטה: כוח האדם שהשתנה, אנחנו דרשנו תגבור של יועצי קליטה ללשכות שלנו בגלל העומס האדיר שנמצא עלינו.

דוד דרסלי אבטה: אושר לנו ממש לאחרונה 25 תקנים חדשים ליועצי קליטה שאנחנו כרגע מתחילים בתהליך איוש של המשרות האלה.

דוד דרסלי אבטה: אני אגיד בכנות שזה היה תהליך ארוך ומייגע, משא ומתן מול האוצר סביב הדבר הזה עד שאושרו לנו 25 התקנים האלה.

צבי האוזר: כמה אתם צריכים באמת?

צבי האוזר: לא כמה אושר.

דוד דרסלי אבטה: קודם כל נמצאת איתנו בזום דוריס, מנהלת האגף שמטפלת בכל הנושא של הזכאויות ויועצים.

דוד דרסלי אבטה: אם אפשר לתת לה אישור לדבר, אז אני אשמח.

יום טוב חי כלפון: כן, ניתן לה.

יום טוב חי כלפון: היא יודעת לענות בנוגע לפתרונות דיור?

יום טוב חי כלפון: כי אני חייב להגיד לך, אני עד עכשיו לא הבנתי מה פתרון הדיור.

ולדימיר בליאק: אני גם לא מבין מה הפתרון בעצם שאותו יועץ יכול לתת?

יום טוב חי כלפון: השאלה אם יש כאן מאגר של דירות או של קרוואנים?

יום טוב חי כלפון: יש מישהו שמנהל את זה, שיודע להגיד, יש 100 דירות מוכנות בנוף הגליל או איפשהו ויש 100 משפחות בבית מלון?

יום טוב חי כלפון: האם יש מישהו שמבצע את הקשר הזה בין הדירות הפנויות, מישהו אצלכם?

דוד דרסלי אבטה: היושב-ראש, אני יכול להגיד שמבחינת המיפוי עצמו, כמות הדירות הפנויות, זה כחלק מההיערכות שלנו, חלק מהפק"מ שהכנו, יש פול בהתאם ליישובים, היכן יש דירות פנויות ברמת פוטנציאל וגם ברמה קונקרטית, כמה דירות פנויות יש כאן במידה ובן אדם ירצה לשכור שם.

דוד דרסלי אבטה: גם בהיבט של התוכנית עצמה, וזה משהו שהוצג בקבינט העלייה והקליטה ואפשר גם להציג את זה בצורה מעמיקה בוועדה כאן.

דוד דרסלי אבטה: משרד השיכון בעצם לקח את התוכנית היותר בינוני וארוך הטווח והציג תוכנית סדורה לגבי גם הכשרה של דירות לטובת הדבר הזה כדי שעולים יוכלו להיקלט, אבל בהקשר של השוק החופשי, אז כן, נעשה מיפוי.

דוד דרסלי אבטה: יש פול של דירות פוטנציאליות בכל יישוב ויישוב.

יום טוב חי כלפון: יש לך מספר לתת לנו, כמה דירות פנויות כרגע שאפשר בעצם להכניס אליהם משפחות של עולים?

דוד דרסלי אבטה: לפי המחקר שאנחנו עשינו לפני חודש בזמן שאישרנו את התוכנית, החברה שביצעה עבורנו ועבור הסוכנות היהודית ביחד את המחקר הזה דיברה על סדר גודל של בערך 60,000 דירות ברחבי הארץ שיכולים להיות - - -

יום טוב חי כלפון: זה המון.

יום טוב חי כלפון: אולי ניתן לדוריס, אמרת שהיא יכולה גם להתייחס לנושאים האלה.

דוד דרסלי אבטה: בהיבט של הזכאות, יועצים וכל מה שקשור לזה.

יום טוב חי כלפון: כן, אז בבקשה.

דוריס קריאף: שלום, אני מנהלת תחום תעוד וזכאות במשרד העלייה והקליטה.

דוריס קריאף: ראשית, אני אוסיף ואגיד על ה-25 תקנים שאושרו לנו.

דוריס קריאף: קיבלנו גם אישור לקלוט 50 חיילי מילואים שהם יהיו אצלנו בסדר גודל של עד שלושה חודשים.

דוריס קריאף: שלשום סיימנו הכשרה של מחצית מה-50 והם יקלטו ויעזרו גם בנתב"ג, מכיוון שבנתב"ג יש לנו עומס אדיר בקליטת העולים עצמם, כי זה לא סדר גודל שאנחנו מכירים בשנים האחרונות ובאותה עת, ובאותה עת זה הדבר הקריטי פה.

דוריס קריאף: 25 עובדים שהם חיילי מילואים התחילו כבר אתמול לעבוד.

דוריס קריאף: ביום ראשון מתקיימת עוד קליטה של עוד 25, אז לכן זה עוד תגבור של עוד 25.

דוריס קריאף: חלק מהם בשלב מאוחר יותר יקלטו גם בלשכות כיועצי קליטה, וכן, יועצי קליטה יודעים להפנות לכל הגורמים כולל החיבור לפתרונות דיור לציבור שלנו יש, וכולל קשישים לבתי אבות שאנחנו מסדרים את "קוד מוסד", מה שנקרא, ומשלבים אותם שם.

דוריס קריאף: זה דברים שאנחנו יודעים לעשות גם ביום-יום.

יום טוב חי כלפון: מה לגבי מרכזי קליטה?

יום טוב חי כלפון: אתם עדיין מעבירים אנשים למרכזי קליטה?

דוריס קריאף: מרכזי קליטה הם מרכזי קליטה של הסוכנות היהודית ובאחריות הסוכנות היהודית.

דוריס קריאף: כרגע לא נקלטים עולים מאוקראינה למרכזי הקליטה.

דוריס קריאף: יש את הפתרון של חודש הימים.

דוריס קריאף: כמו שדוד אמר, אף אחד לא ייזרק מבית המלון ולא יהיה ברחוב, ואם לא תהיה ברירה ויהיו מיטות פנויות בסוכנות היהודית, כמובן שאנחנו נתחבר גם אליהם וחלק מהעולים אולי ישבו שם בהתחלה עד שהם יצאו לדיור ביישוב שהם יבחרו לגור.

דוריס קריאף: אני מאמינה שאנחנו נצליח כי אנחנו באמת מנסים לעשות קליטה מהירה וטובה.

דוריס קריאף: גם את זכאי העלייה, על אף שהם עדיין לא עולים, כבר היום התחלנו לחלק להם אמצעי התקשרות.

דוריס קריאף: ראינו שהזכאים מגיעים בלי מכשירי טלפון ובלי סים, אז כמובן הם מקבלים.

דוריס קריאף: החל משבוע הבא, על אף שהם עוד לא עולים הם יקבלו בכרטיסי אשראי נטענים מקדמה על חשבון קרן נמלטים על מנת שיהיה להם - - -

יום טוב חי כלפון: 500 שקלים, נכון?

יום טוב חי כלפון: זה מה ששמענו.

דוריס קריאף: לא, ממש לא 500 שקלים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו שמענו מקודם 500 שקלים.

דוריס קריאף: משפחה תקבל 6,000 שקל מקדמה על חשבון קרן נמלטים.

יום טוב חי כלפון: את מדברת על אלה שכבר קיבלו את הזכאות.

דוריס קריאף: לא, לא, אלה שעדיין לא קיבלו את הזכאות.

יום טוב חי כלפון: הטופס go-no-go מהמסלול הירוק?

ולדימיר בליאק: מקדמה על חשבון סל קליטה?

דוריס קריאף: על חשבון קרן נמלטים.

צבי האוזר: דוריס, כמה יועצי קליטה יש במצבת כוח האדם שלכם לפני תחילת גל העלייה?

דוריס קריאף: בערך 250 יועצי קליטה.

צבי האוזר: כמה אנשים קלטתם בשנת 2021?

דוריס קריאף: כמעט 28,000.

צבי האוזר: זאת אומרת קלטתם 28,000 עם 250 יועצי קליטה.

צבי האוזר: אתם קיבלתם 10,000 עולים בחודש האחרון והוספתם 25?

רון כץ: ועוד 50 מילואימניקים.

דוריס קריאף: בימים רגילים רוב העלייה נקלטת בנמל תעופה.

דוריס קריאף: 70% מהעלייה נקלטת בנמל תעופה.

דוריס קריאף: עולים מגיעים כבר עם אשרת העלייה ביד ואנחנו מעניקים את רוב הסיוע הראשוני, שזה תעודת עולה, מקדמה על חשבון סל קליטה, הרישום לקופת חולים.

דוריס קריאף: כל המעטפת הראשונית נעשית בשדה התעופה.

דוריס קריאף: היום האתגר הוא הפוך, כלומר רוב הנכנסים לאוקראינה לאט לאט הופכים להיות עם הטופס הירוק, מה שנקרא.

צבי האוזר: דוריס, אני רוצה להבין את תבונת ההיערכות של המערכת בראיית גודל הדברים.

צבי האוזר: אתם קיבלתם 25 תקנים ועוד 50 מילואימניקים לשלושה חודשים הקרובים בהינתן שצפי גל העלייה שלכם, כמה הוא יהיה?

צבי האוזר: אתם עובדים על צפי של כמה?

דוריס קריאף: אנחנו עובדים על צפי של 50,000 עולים מחבר העמים.

צבי האוזר: זאת אומרת שאתם טיפלתם ב-28,000 עם 250 יועצי קליטה.

צבי האוזר: אתם צופים לקבל עוד 50,000 עם 25 תקנים פלוס 50 מילואימניקים.

צבי האוזר: אני שואל את עצמי, מה זה מילואימניק?

דוריס קריאף: לא, אנחנו לא נכנענו לכוח האדם הזה שנתנו לנו.

דוריס קריאף: אנחנו כמובן שצריכים עוד כוח אדם, ואם באמת הצפי הוא יהיה נכון, אנחנו נצטרך עוד כוח אדם.

צבי האוזר: דוריס, אני מנסה להוביל אותך באיזשהו היגיון.

צבי האוזר: אני מנסה לטעון כזה דבר, אדוני היושב-ראש, אחד, המרכיבים שיוצר סנטימנט עלייה במאמץ הפרואקטיבי להביא לא את ה-20,000 פליטים אלא את ה-180,000 ואת ה-600,000 ברוסיה, היא קליטה נאותה של הראשונים שמגיעים.

צבי האוזר: אלה שמגיעים כותבים לאחור, מספרים לאחור את הדברים.

צבי האוזר: זה לא רק שאלת התמונה של ההוא שיושב על מסוע מזוודות, אלא מה קורה.

צבי האוזר: מדינת ישראל גם בתחום הזה איננה ערוכה לאירוע.

צבי האוזר: ההחלטה של המערכת לתסף בימים האלה 25 אנשים ולהביא 50 מילואימניקים, איננה רלוונטית לגודל האתגר.

צבי האוזר: אני מבקש שיבואו לכאן השרה ושר האוצר ויסבירו איך מדינת ישראל נערכת להביא 50,000, ואולי אנחנו יכולים להביא גם 100,000, פרואקטיבית שזה המענה.

צבי האוזר: מענה קמצני, מצומצם, לא עומד בגודל האירוע, לא עומד בסדרי הגודל.

צבי האוזר: אני בטוח שגם ה-250 לא התאימו לגודל של 28,000.

צבי האוזר: בואו נעשה על זה בדיקה.

צבי האוזר: זה מראה לכם פה אבן אחרי אבן את ההתייחסות של המערכת, חוסר הבנה אסטרטגית של גודל השעה.

צבי האוזר: פה היה צריך לשים עוד 250 איש, לא 25 אנשים.

יום טוב חי כלפון: צביקה, נפנה את השאלה שלנו לנציג ממשרד האוצר כאן, שמחכה.

יום טוב חי כלפון: זה בדיוק ההזדמנות לשאול אתכם, כי הרי משרד האוצר, אתם יודעים שבסוף הכול מגיע אליכם.

צבי האוזר: משרד האוצר צריך לבוא ולהגיד מה המשמעות שמדינת ישראל תקלוט בשלוש שנים הקרובות 300,000 עולים או יותר למקרו כלכלה הישראלית, ומזה לגזור את העניין.

יום טוב חי כלפון: דניאל בלנגה, מה התפקיד שלך?

דניאל בלנגה: אני רפרנט קליטה באגף תקציבים במשרד האוצר.

יום טוב חי כלפון: אני משער שמשרד העלייה והקליטה בשלב מסוים יגידו לנו, היינו רוצים לקבל לא 25 תקנים אלא 100 או 200, אבל משרד האוצר לא נתנו לנו, ואנחנו גם שמענו עוד התייחסות למשאבים, גם הסוכנות היהודית, גם נתיב.

יום טוב חי כלפון: כולם צריכים משאבים ובסוף זה מגיע אליכם.

יום טוב חי כלפון: איך אתם מתמודדים?

יום טוב חי כלפון: חברי צביקה האוזר, נראה לי, ממש שם את הדגש על הנקודה הזאת.

יום טוב חי כלפון: יש כאן אירוע היסטורי.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם אתם ערים לכך?

יום טוב חי כלפון: בבקשה.

דניאל בלנגה: אני אשמח לעשות קצת סדר לגבי כוח האדם.

דניאל בלנגה: כרגע כמו שאמר משרד הקליטה, הם קיבלו 25 תקנים ליועצי קליטה לשמונה חודשים הקרובים.

דניאל בלנגה: חוץ מזה עברה החלטת הממשלה שבעצם הביאה את ה-50 מילואימניקים ועוד 130 חיילי חובה בשביל בדיוק הקליטה המהירה הזאת בחודשיים-שלושה הקרובים.

דניאל בלנגה: זה הדבר הראשון.

דניאל בלנגה: לגבי הקליטה של ה-50,000, כרגע אנחנו פועלים לפי ההתפתחויות.

דניאל בלנגה: כמו ששמענו מנציגי הסוכנות, יש לנו ירידה במלונות של הסוכנות בחו"ל וכרגע אנחנו עומדים על 11,000 שכבר הגיעו לפה.

דניאל בלנגה: אנחנו עדיין לא יודעים מה הצפי אבל ה-50,000 זה איזשהו מספר שניתן לפני שבועיים כשחשבנו שיהיו יותר, וכרגע קצב העלייה הואט.

דניאל בלנגה: לגבי הקליטה של העולים בשלוש השנים הקרובות, זה כמובן ייעשה במסגרת דיוני התקציב כשנהיה קצת יותר חכמים לגבי כמה באמת עולים מגיעים וכמה תקנים קבועים משרד הקליטה יצטרך בשביל לקלוט את כל העולים האלה בצורה הכי טובה שיש.

דניאל בלנגה: חוץ מזה כרגע עיקר המאמצים שלנו זה הקליטה המיידית של העולים בצורה הכי טובה בבתי המלון.

דניאל בלנגה: עכשיו יש לנו את המענקים הסוציאליים שאנחנו מקווים שיבואו לאישור הממשלה ביום ראשון.

דניאל בלנגה: יש את ההקדמה של קרן הנמלטים, שהסכום המוגדל בעצם, זה שדוריס אמרה, 5,000 הוא למי שמשתלב בקהילה.

דניאל בלנגה: אנחנו רוצים לתמרץ כמה שיותר את העולים להשתלב בקהילה.

דניאל בלנגה: זה גם יותר נכון חברתית וגם יותר נכון תקציבית מאשר בבתי המלון.

דניאל בלנגה: יש לנו את סל הקליטה כמובן שהם זכאים לו, וחוץ מזה אנחנו בשיח שוטף יום-יומי עם משרד הקליטה לגבי כל הצרכים שעולים מהשטח, נקודות ה-One Stop Shop, האבטחה במלונות או כל מה שצריך בשביל באמת לעשות את הקליטה הכי טובה והכי נעימה שאפשר לעולים החדשים.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: האם תוכל להרחיב על מענק הסיוע בשכר דירה, בכמה מדובר, האם זה עובר, מתי זה יעבור?

דניאל בלנגה: כרגע המתווה עדיין לא סגור סופית, אז אני אשמח לא לדבר כרגע על הסכומים, אבל כולנו בתקווה שהוא ייסגר כבר היום וביום ראשון הוא יגיע לאישור הממשלה כמובן בכפוף למציאת מקור תקציבי לאירוע הזה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מדברים על חצי מיליארד שקל, נכון?

יום טוב חי כלפון: זה סדר הגודל ששמענו כאן.

דניאל בלנגה: יכול להיות.

דניאל בלנגה: זה גם תלוי בבתי המלון.

דניאל בלנגה: יש עוד כל מיני פרטים שצריך לסגור.

יום טוב חי כלפון: אוקיי.

יום טוב חי כלפון: תוכל להגיד לנו מה סדר הגודל של סיוע שיקבל כל עולה לחודש?

דניאל בלנגה: אני מעדיף שלא כרגע כי הפרטים עדיין לא סגורים, אבל זה יהיה סיוע מאוד משמעותי, בטח עבור הסיוע הרגיל שעולה חדש מקבל בשכר דירה.

יום טוב חי כלפון: בעבר היה מקובל שעולים זכאים למרכזי קליטה, לדעתי לשלושה חודשים.

יום טוב חי כלפון: אני מבין שכרגע לפי מה שנאמר כאן, עולי אוקראינה לא מגיעים למרכזי קליטה.

יום טוב חי כלפון: אולי אין מקום.

יום טוב חי כלפון: אני לא יודע מה הסיבה.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם בסיוע בשכר דירה אתם בעצם נותנים חלופה למשהו שממילא העולה היה זכאי?

יום טוב חי כלפון: הוא היה זכאי להיות לפחות שלושה חודשים במקום, בעצם במימון מדינת ישראל.

יום טוב חי כלפון: השאלה אם אתם נותנים מענה או שזה יהיה סיוע שהוא יהיה רק השתתפות בהוצאות שיכול להיות שזה לא ייתן פתרון.

יום טוב חי כלפון: אנחנו מדברים על אוכלוסייה במקרים רבים שמגיעה בלי כלום, אנשים שברחו מהמלחמה, לא באו עם כספים ולא עם שום דבר.

יום טוב חי כלפון: חלק מהאנשים באו רק עם הבגדים שהיו עליהם וזהו, אז השאלה מה אתם עושים עם זה?

דניאל בלנגה: נכון.

דניאל בלנגה: בדיוק בגלל הדבר הזה אנחנו נותנים את המתווה שאמור להגיע ביום ראשון, שבעצם הולך להגדיל משמעותית את הסכום שזכאים לו כל העולים מאוקראינה וגם מרוסיה ומבלארוס.

דניאל בלנגה: לגבי מרכזי הקליטה, היום בדרך כלל העולים מאתיופיה הם אלה שמשוכנים במרכזי הקליטה.

דניאל בלנגה: אנחנו יודעים שיש מיטות פנויות במרכזי הקליטה, אבל כרגע ההחלטה של משרד הקליטה זה לא לשכן שם את העולים מאוקראינה אלא לשים אותם בבתי המלון ואז להביא אותם לקהילה בשיתוף עם הרשויות המקומיות.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, תודה רבה.

צבי האוזר: אני רוצה לשאול שאלה לגבי עלייה של צעירים נעל"ה ותוכניות של נעל"ה, מסע/תגלית.

צבי האוזר: אנחנו יודיעם שבאוקראינה יש מניעת יציאה של גברים מגיל 18 עד 60.

צבי האוזר: כמה אנשים בנעל"ה מאוקראינה הגיעו שנה שעברה וכמה השנה?

צבי האוזר: האם יש איזושהי הנחיה להגדלת היקף המכסה?

צבי האוזר: האם יש מאמץ בנושא הזה?

יום טוב חי כלפון: המשנה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה, עו"ד דוד דרסלי, אתה איתנו?

יום טוב חי כלפון: אולי תוכל להתייחס?

דוד דרסלי אבטה: כמו שאמרתי לגבי תוכנית נעל"ה, זו תוכנית שמנוהלת בתוך משרד החינוך.

דוד דרסלי אבטה: אני כרגע לא בעל פה יכול להגיד לך את המספרים.

דוד דרסלי אבטה: אני אקבל את הנתונים ואעביר לכם.

צבי האוזר: עו"ד דרסלי, ידוע לי כי אני כבר לפני חודשיים בהתכתבות עם מנכ"ל נעל"ה בנושא הזה, ואם אני הבנתי נכון, אני שוב מבקש להיזהר במספרים, אבל יש סדר גודל של כ-200–250 אנשים שמגיעים מאוקראינה.

צבי האוזר: אף אחד לא נתן הנחיה וגם לא הנחיה תקציבית להגדיל את התוכנית הזאת.

צבי האוזר: תוכנית כמו נעל"ה בסיטואציה הנוכחית צריכה לקפוץ מ-200 איש ל-4,000 איש.

צבי האוזר: זה סדר הגודל שאנחנו צריכים לנסות ולהתאמץ, מהאזורים האלה.

צבי האוזר: זה שאלה של תקציב, זה שאלה של התארגנות, זה שאלה של לחץ לקראת הקיץ.

צבי האוזר: אלה הם הזמנים שאפשר לנסות ולשכנע ולהביא אנשים ולעשות פעולה פרואקטיבית.

צבי האוזר: אני מבין שזה תוכנית של משרד החינוך.

צבי האוזר: האם זה לא תפקידו גם של משרד הקליטה?

דוד דרסלי אבטה: אני לא אומר שזה לא תפקידו של משרד העלייה והקליטה, ואני יכול להגיד גם שלפני שתי ישיבות בקבינט העלייה והקליטה, מנכ"ל נעל"ה הציג את התוכנית, אם אני זוכר נכון, 30 שנה לתוכנית נעל"ה, ונציגי משרד החינוך גם כן דיברו על כך שהם יעשו את המאמצים הנדרשים כדי לעלות את המכסות של הגעה במסגרת תוכניות נעל"ה, וכמובן השרה נמצאת על הדבר הזה בממשק עם משרד החינוך, אבל בסוף הגורם שמתקצב את התוכנית, שמאשר את התקנים זה משרד החינוך.

דוד דרסלי אבטה: נראה לי נכון שהם יהיו גם במסגרת השיח כאן כמשרד החינוך.

דוד דרסלי אבטה: בלי קשר לזה, כמו שאמרת, כמי שאמונים על כל תהליך הקליטה, נשב עם משרד החינוך, יעביר לכם את הנתונים גם כדי שאנחנו נהיה כל הזמן עם יד על הדופק על הנושא הזה של תוכנית נעל"ה.

צבי האוזר: תודה רבה.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, הבקשה שלי לאור הדברים, הוא ממש צודק.

צבי האוזר: אני מבקש שאנחנו נייחד פה דיון לזמן את נעל"ה, את מסע ואת תגלית, לזמן את מזכיר הממשלה שאחראי על התוכנית הזו מטעם משרד ראש הממשלה, כמובן הסוכנות, מנכ"ל מסע, נציגי תגלית.

יום טוב חי כלפון: כן, דיון על העלאת צעירים.

צבי האוזר: אך ורק העלאת צעירים, מה המשמעויות, ואני מבקש שיתנו נתונים לפני כן, מה היו המספרים של 2020-2021, ואנחנו צריכים להבין מה הפעולה של 2022.

יום טוב חי כלפון: בסדר גמור.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה חברי צביקה האוזר.

יום טוב חי כלפון: אני אחזור ברשות

יום טוב חי כלפון: כם לסוגיית הדיור שהיא סוגיה שהיא מאוד מטרידה אותי, כי אנחנו גם שומעים דברים, שאנשים שבהם בבתי מלון ולא יודעים לאן ללכת.

יום טוב חי כלפון: נמצא איתנו יהודה אבני מהחטיבה להתיישבות.

יום טוב חי כלפון: יש לכם את היכולת כחטיבה להתיישבות בעצם לתת מענה מבחינת דיור לעולים.

יום טוב חי כלפון: יש גם אינטרס, אני חושב, של מדינת ישראל שהעולים יגיעו דווקא להתיישבות, אם זה בנגב, בגליל, ביהודה ושומרון לחזק בעצם את היישובים שלנו שם, והשאלה כיצד אתם פועלים בעניין הזה?

יום טוב חי כלפון: בבקשה.

יהודה אבני: אני מנהל את מרחב דרום של החטיבה להתיישבות.

יהודה אבני: אנחנו עובדים תחת הנחיה של ועדת המנכ"לים בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, בהנחייתם.

יהודה אבני: אנחנו ערוכים ונערכים למעשה בשלושה מעגלים.

יהודה אבני: המעגל הראשון זה שהיום קיימים לנו מכרזי מדף גם לתכנון, גם לתשתיות וגם מבנים יבילים.

יהודה אבני: במסגרת המהלך הזה אנחנו עומדים להקים מרגע שבו קיבלנו הוראה בתקציב, אנחנו יודעים בטווח זמן של שלושה-ארבעה חודשים להקים מחנות עולים.

יום טוב חי כלפון: שלושה-ארבעה חודשים כדי להקים מבנים יבילים?

יהודה אבני: כן, מהרגע שבו נותנים את ה-GO.

יהודה אבני: זה לתכנן את המקום, לקבל הרשאה.

יהודה אבני: אנחנו גם יכולים לקבל הרשאות מרשות מקרקעי ישראל בפטור ממכרז על פי חוק חובת מכרזים.

יהודה אבני: ספיקת המפעלים היא סדר גודל של 200 קרוואנים כל חודש, הספיקה שיש בידנו כרגע.

יום טוב חי כלפון: התחלתם?

יהודה אבני: כל עוד לא קיבלנו את ה-GO מוועדת המנכ"לים ותקציב, אנחנו לא יכולים להתחיל.

יום טוב חי כלפון: כיצד נוכל לעזור כאן לגבי ה-GO?

יום טוב חי כלפון: למה עוד לא קיבלתם את ה-GO?

יום טוב חי כלפון: זה מה שלא ברור לי.

צבי האוזר: אחרי שיגיעו לגרמניה יקבלו את ה-GO.

יום טוב חי כלפון: כרגע עוד לא התקבלה ההחלטה שיוצאים למהלך שהמדינה קונה קרוואנים ושמה אותם.

יום טוב חי כלפון: ברגע שזה יהיה ויהיה את ה-GO הזה, אנחנו נוכל להתחיל.

יום טוב חי כלפון: וזו החלטה של מנכ"ל משרד ראש הממשלה?

יהודה אבני: לא, זו החלטה של צוות המנכ"לים שכרגע מתכלל את האירוע, שהוא צריך להחליט ולהורות לנו על ה-GO.

יהודה אבני: אנחנו לא יכולים לעשות את זה לפני כן.

יום טוב חי כלפון: צוות המנכ"לים של איזה משרדים?

יהודה אבני: המנכ"לים זה מנכ"ל משרד הקליטה, מנכ"ל משרד השיכון, צוות המנכ"לים שמונה על ידי הממשלה להתעסק בנושא הזה מבחינת הניהול, וכמובן אוצר שיושב גם בצוות.

יהודה אבני: המעגל השני שבו אנחנו עסוקים זה סוגיית המיפוי.

יהודה אבני: ביחד עם המועצות האזוריות וגם התנועות המיישבות אנחנו עושים מיפוי באיזה מקומות, אנחנו יכולים לייצר בהם קליטה קהילתית במגרש המשחקים שלנו שנקרא המרחב הכפרי בפריפריות.

יהודה אבני: אנחנו עם סדר גודל של מיפוי של כ-3,000 מקומות שבהם אנחנו יכולים בטווח קצר להקים מחנות עולים.

יהודה אבני: המעגל השלישי שאליו אנחנו צריכים להיערך וקיבלנו הנחיה להיערך, זה להגדיל את ספיקת המבנים שלנו ולצאת למכרז חדש של מבנים יבילים, שאולי יאפשר גם מחירים יותר זולים אבל בעיקר יאפשר ספיקה יותר גבוהה של מבנים בהינתן זמן שאנחנו צריכים להקים את המבנים.

יהודה אבני: המכרז הזה תחילת שבוע הבא כנראה יהיה מוכן לצאת לאוויר.

יום טוב חי כלפון: כמה מבנים?

יהודה אבני: נתבקשנו להכין מכרז ל-3,000 מבנים, כאשר בתצורה הזאת.

יום טוב חי כלפון: אבל אמרת מקודם שרק 200 בחודש אתם מצליחים לייצר.

יהודה אבני: אמרתי, במכרז הקיים שלנו כיום.

יום טוב חי כלפון: 200 בחודש.

יהודה אבני: אנחנו יודעים לתת 200 בחודש.

יום טוב חי כלפון: שזה מעט מאוד.

צבי האוזר: זה במפעל?

צבי האוזר: מה זה המכרז שלנו?

יהודה אבני: אנחנו עובדים לפי מכרזי מדף.

יהודה אבני: יש לנו שלוש חברות שזכו במכרז ואז אני מחר בבוקר יכול להוציא להם הוראת ייצור.

צבי האוזר: הבנתי, של מבנה יביל.

יהודה אבני: של מבנה יביל.

יהודה אבני: אחרי שעשינו בדיקה עם שלושת החברות מה הספיקה והיכולת שלהן לייצר לנו, ברגע שנתת לנו את ההוראה אנחנו יודעים לתת 200 מבנים בחודש ביום הזה.

יהודה אבני: יכול להיות שהם יוכלו לשפר את זה, אבל זה מה שהם יודעים להגיד לנו היום.

צבי האוזר: אני רוצה לשאול שאלה.

צבי האוזר: אני שוחחתי עם מספר ראשי רשויות שהם הביעו חשש ממודל הדיור המוצע שלכם שהוא במתכונת של שנות ה-90'.

צבי האוזר: מאז שנות ה-90' גם בתחום הזה היו שינויים והתקדמויות.

צבי האוזר: יש תחושה שהחטיבה להתיישבות תקועה עדיין במודל הקרוואנים או המבנים היבילים.

צבי האוזר: אני שמעתי מחלק מראשי הרשויות על בנייה קלה של מבני עץ, מבנים אחרים שמייצרים מבחינתם הרבה יותר נכונות להציב ומפחיתים את החשש ממפגעים עתידיים קבועים של שכונות קרוואנים.

צבי האוזר: האם אתם בוחנים גם מתכונות מעודכנות של פתרונות דיור?

יהודה אבני: קודם כל המכרזים הנוכחיים שלנו הם באיכות מאוד גבוהה.

יהודה אבני: אני באופן אישי גם גרתי בכזה כגרעין להקמת יישוב.

יהודה אבני: אני יכול להגיד לך באופן אישי שעד ארבעה ילדים זה היה לא רע בכלל.

יהודה אבני: המבנים צריכים להיות על פי תקן ישראלי ועל פי מפרט ישראלי.

יהודה אבני: הם גם מבנים תקניים.

יהודה אבני: המבנים החדשים הם מבנים באיכות גבוהה כולל ממ"ד.

צבי האוזר: לא, לא, אבל כשאתה אומר על פי תקן ישראלי ומפרט ישראלי, אנחנו מכירים את זה מהקשרים אחרים.

צבי האוזר: האם נבחן השאלה של בחינת תקנים בין-לאומיים שנותנים עמידות מפני אש או מפני דברים אחרים וגם יכולים להגדיל את כושר האספקה, את מהירות הבנייה ואת טיב הפתרון הן מנקודת מבט של משתמש הקצה והן מנקודת המבט של הרשויות המארחות?

יהודה אבני: אני חושב שהשאלה שלך היא לנקודה אחרת.

יהודה אבני: טיב הפתרון שאנחנו נותנים היום הוא טיב פתרון איכותי.

יהודה אבני: זה לא המבנים של פעם.

יהודה אבני: במסגרת המכרז החדש שאנחנו יוצאים, צריכים לעשות בחינה אם ניתן יהיה להשתמש בתקנים לא ישראלים אלא בתקן אירופאי מוכר.

יהודה אבני: זה בחינה שמשרד הכלכלה צריך לבחון אותה.

יהודה אבני: התקן הישראלי הוא יותר מחמיר מהתקנים גם האמריקאים וגם האירופאים ולכן ניתנה הוראה לעשות בחינה גם של סוגיית הממ"ד וגם של סוגיית על פי איזה תקן אנחנו יכולים לצאת למכרז.

צבי האוזר: מתי ניתנה ההוראה של בחינת השאלה הזאת?

יהודה אבני: תחילת שבוע.

צבי האוזר: כמה זמן הוקצה לבחינת השאלה הזאת?

יהודה אבני: אני לא הייתי בדיון אז אני לא יכול להגיד.

צבי האוזר: האם מישהו שיושב כאן איתנו בישיבה או בזום יכול לתת תשובה על זה?

צבי האוזר: האם משרד האוצר יכול לתת תשובה על זה?

דניאל בלנגה: אני מתנצל, אין לי תשובה על זה.

צבי האוזר: זאת אומרת, מדינת ישראל הולכת להזמין מספר אלפי בתים.

צבי האוזר: אני אחדד את השאלה כי נדמה לי שצריך לעניין אותך.

צבי האוזר: היום אנחנו מוצמדים לתקן ישראלי שנאמר פה בצורה קצת מכובסת, הוא יותר מחמיר.

צבי האוזר: על פניו בשמיעה ראשונה זה נשמע יותר טוב.

צבי האוזר: אנחנו מבינים מה זה תקן יותר מחמיר - - -

שמחה רוטמן: לא, דווקא אני חולק עליך, צביקה.

שמחה רוטמן: אני חושב שהתקן הישראלי הוא יותר מחמיר בקטע טוב, כי בישראל , מדינה חמה, יש יותר שריפות.

שמחה רוטמן: בטיחות האש של קרוואנים אצלנו היא הרבה יותר גבוהה.

צבי האוזר: אני לא יודע אם במדינת ישראל יש יותר שריפות מקליפורניה.

צבי האוזר: ניתנה הנחיה, עברנו את הרוביקון הזה לבדוק אפשרות של תקן אחר.

צבי האוזר: האם אתם במשרד האוצר וכל אחד אחר יכול לבוא ולהגיד, חברים, נא לבדוק את זה תוך שבעה ימים?

דניאל בלנגה: עניין הקרוואנים מתוכלל אצל צוות שיכון אצלנו באגף.

דניאל בלנגה: אני מבטיח לבדוק כמה שיותר מהר ולהחזיר תשובה לגבי הנושא הזה.

יום טוב חי כלפון: כן, תחזיר לנו תשובה בעניין.

יהודה אבני: אנחנו נערכים.

יהודה אבני: עוד לא התקבלה ההחלטה ללכת על קרוואנים.

יום טוב חי כלפון: דע לך שזה די מטריד אותנו כי יש תחושה בנוגע גם לנושאים אחרים שעלו כאן בדיון, שאנחנו קצת בדיליי, שהדברים קצת קורים בעצלתיים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו אמורים להיות הרבה יותר ערניים, הרבה יותר פרואקטיביים ולא לחכות.

יום טוב חי כלפון: ליצור 200 קרוואנים בחודש זה מאוד.

רון כץ: בחודש או בשנה?

יום טוב חי כלפון: בחודש, נכון?

יהודה אבני: 200 בחודש.

יום טוב חי כלפון: אבל זה מעט מאוד כי אם באמת יגיעו לכאן 100,000 עולים - - -

יהודה אבני: המכרז החדש יגדיל את הספיקה שלנו.

יהודה אבני: הוא עוד לא פורסם.

צבי האוזר: ואם תאמץ גם תקן נוסף, יכול להיות שתפתור את הבעיה של צוואר הבקבוק ויהיה לך היקף קרוואנים לפי צורך, ולא יהיה לך פה צוואר בקבוק.

יהודה אבני: אני חושב שהתקן לא יפתח את צוואר הבקבוק.

יהודה אבני: יכול להיות שהוא יוזיל את עלויות המבנה, אבל הוא יפתח את צוואר הבקבוק.

צבי האוזר: קודם כל יוזיל את עלויות המבנה, זאת אומרת יוכל להוסיף בתקציב יותר.

צבי האוזר: אדוני האוצר, שמעת?

צבי האוזר: אין יותר להריח את התירס מהמשפט הזה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו ניתן עכשיו את זכות הדיבור לחבר הכנסת שמחה רוטמן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו כבר יותר משעתיים ורבע בדיון.

יום טוב חי כלפון: אנחנו גם רוצים לנעול את הדיון.

יום טוב חי כלפון: בבקשה, ניתן גם לך לדבר כי את פה מהתחלה.

יום טוב חי כלפון: שמחה בבקשה.

שמחה רוטמן: אני רוצה להתייחס לשתי סוגיות שלדעתי הן גם קשורות זו לזו.

שמחה רוטמן: האחת, הערה.

שמחה רוטמן: יכול להיות שזה דובר לפניי, אני לצערי לא יכולתי לעקוב אחרי כל הדיון כי דווקא הייתי בדיון לגבי מפגע שאתר קרוואנים ישן שיצא בנסיבות לא משמחות למפוני גוש קטיף, שהוא עדיין מייצר לכולנו.

יום טוב חי כלפון: כן, ניצן.

שמחה רוטמן: בדיוק על זה הייתי בפגישה ולכן לא יכולתי להיות קודם.

שמחה רוטמן: יש פה שתי מצגות.

שמחה רוטמן: יש מצגת של משרד העלייה והקליטה שהמפה שם בכל הנוגע לדיור הזמני נראית מפת ישראל.

שמחה רוטמן: במצגת של תוכנית חירום קליטת אוקראינה המפה קצת לא מוכרת לי.

שמחה רוטמן: אני לא מעיר את זה סתם.

שמחה רוטמן: יש במפה איזה שטח די גדול מצפון, מדרום וממזרח לירושלים, אולי אתם מכירים אותו, שנקרא יהודה ושומרון, שפשוט יצא מהמפה.

יום טוב חי כלפון: אתה יכול להפנות אותנו?

שמחה רוטמן: זה עמוד 8 במצגת של פתרונות דיור לטווח הקצר.

שמחה רוטמן: יש שם שלוש מפות אחת אחרי השנייה, שאיכשהו כנראה שכחו מה קרה בשטח הזה לפני 3,000 שנה, מה קרה בו לפני 50 שנה, 60 שנה.

שמחה רוטמן: פשוט לא מופיע שם.

שמחה רוטמן: אני לא אומר את זה סתם.

שמחה רוטמן: אני אומר את זה כי גם בפתרונות הזמניים ובוודאי בפתרונות הקבע יהודה ושומרון היא הפתרון.

שמחה רוטמן: אני חלילה וחס לא רוצה לפגוע ולזלזל ביכולותיה של ממשלת ישראל בהקמת קרוואנים.

שמחה רוטמן: אני חושב שיש כמה חברים ביהודה ושומרון ששומעים קצב של 200 קרוואנים בחודש ואומרים, אני יכול קצת יותר, וגם מבחינת מקומות וגם מבחינת אכלוס זמני וגם מבחינת אכלוס קבוע.

שמחה רוטמן: זה לא בתוכניות פה.

שמחה רוטמן: אם מתכננים לנו עוד התנתקות, כדאי להגיד את זה על השולחן, לא לשחק משחקים, ואם לא, אז אני מציע שאפשר לחפש את הפתרונות - - -

יום טוב חי כלפון: לגבי הדיור הזמני אני חושב שאתה צודק שכרגע במפה, זה המפה שאתה מסתכל עליה לגבי בעצם בתי המלון, אז אני מבין שבעצם לגבי בתי המלון הפנו יותר - - -

שמחה רוטמן: בתי מלון, בתי הארחה.

שמחה רוטמן: למיטב ידיעתי גם בגוש עציון יש, גם במעלה אדומים יש.

יום טוב חי כלפון: אתה צודק.

יום טוב חי כלפון: יש גם בתי מלון באריאל ובגוש עציון.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נעביר על זה לדעתי שאילתה למשרד העלייה והקליטה, אלא אם מישהו רוצה להתייחס כאן.

יום טוב חי כלפון: זו שאלה חשובה לגבי דיור הקבע.

יום טוב חי כלפון: בכוונה העליתי כאן את נציג החטיבה להתיישבות.

יום טוב חי כלפון: למיטב ידיעתי החטיבה להתיישבות אמונה בין היתר על כל המרחב הכפרי והפריפריאלי של מדינת ישראל, שזה כולל כמובן את יהודה ושומרון, הנגב, הגליל, הגולן, וברור שיש לנו אינטרס לאומי ליישב את העולים במקומות האלו שצריכים התיישבות, שצריכים בעצם חיזוק אוכלוסין.

יום טוב חי כלפון: אני מסכים איתך בנקודה הזאת.

שמחה רוטמן: זו הייתה נקודה אחת, ההתעלמות מיהודה ושומרון גם בזמני וגם בקבע, וכדאי מאוד שהדבר הזה יטופל כבר לישיבה הקרובה גם מבחינת התוכניות וגם מבחינת ההיערכות.

שמחה רוטמן: נקודה שנייה, וזה קצת מענה למה שאמר צביקה.

שמחה רוטמן: כמו שאמרתי, ביהודה ושומרון יודעים לייצר קרוואנים בקצב יותר מהיר ובתקן ובאיכות מאוד גבוהה, אבל מעבר לזה, בתור מי שיצא לו לגור גם בקרוואן בתקן אמריקאי היישר מקליפורניה הרחוקה וגם בקרוואן בתקן ישראלי, גם מבחינת בטיחות האש, גם מבחינת איכות הבנייה, חוטי החשמל, ההתפוררות המהירה.

שמחה רוטמן: אם מבטיחים לי שקרוואנים באים ונעלמים - - -

צבי האוזר: אני חושב שלא צריך להביא קרוואנים.

צבי האוזר: אני חושב שצריך להביא פתרונות של בתי עץ.

צבי האוזר: אני חושב שצריך להביא פתרונות אחרים שהם לא במתכונת של שנות ה-90'.

רון כץ: הבעיה, שהדיון הזה היה צריך להיות לפני שלושה חודשים, לא היום.

צבי האוזר: ודאי, ואנחנו תקועים עדיין עם הקרוואנים, לכן כשבאים לראש מועצה או ראש עיר ואומרים לו, נפרוס אצלך שכונת קרוואנים, הוא אומר, זה חשוב, זה טוב אבל לא אצלי.

שמחה רוטמן: אני מסכים.

צבי האוזר: כשיבואו ויגידו לו, אנחנו נפרוס שכונה של בתי עץ או פתרונות דיור הרבה יותר מעודכנים, הוא יגיד, אני מצטרף.

צבי האוזר: בסוף הקליטה היא דרך הרשויות.

שמחה רוטמן: צביקה, אבל אני מתייחס למה שאתה אומר, אז אתה לא צריך - -, יש דברים שאני מסכים ויש שחולק, אז להגיד, בוא נוותר על התקן הישראלי בכל הנוגע לקרוואנים זו אמירה בעייתית.

שמחה רוטמן: בהקשר הזה, לחברות הכלכליות של הרשויות, לכל רשות יש חברה כלכלית, יכולה לקבל בפטור ממכרז ולעשות את זה.

שמחה רוטמן: במקום לדאוג שהכול יבוא במכרזי מלמעלה, לבוא ולהגיד, חבר'ה, הנה השכונה, עשינו לכם הליך תכנון מהיר.

שמחה רוטמן: אגב, לקח מהעבר שחשוב מאוד שנלמד.

שמחה רוטמן: אם מדובר באנשים שיש צפי שהמגורים שלהם יהיו קבועים, לעשות תכנון אפילו ראשוני של השכונה העתידית שמתוכננת שם, ולשים כל קרוואן על המגרש שלו, ואז אם בן אדם מתעכב בבנייה, הוא מתעכב בבנייה, הוא לא חוסם תכנון עתידי.

שמחה רוטמן: זה הרשויות יודעות הכי טוב.

שמחה רוטמן: צריך לתת לרשויות המקומיות לעבוד.

שמחה רוטמן: במקום לעשות הכול במכרז מרכזי שעדיין מחכה להחלטת מנכ"לים, פשוט להגיד לרשות, בוא, תביא לי אתה איש רשות.

שמחה רוטמן: אתה רוצה לקבל?

שמחה רוטמן: אנחנו נביא לך את הכסף, אתה תספק לי פתרונות ל-1,000, 2,000, 3,000, והמספרים שאנחנו רואים פה עכשיו יגיעו מאוד מהר.

שמחה רוטמן: בהקשר הזה, בוער מאוד לעשות החלטה שבמרחב הכפרי, היתרים מזורזים לפיצול יחידות.

שמחה רוטמן: לעשות שמכל יחידת דיור מבצע מכפיל, בן אדם יכול לבנות יחידת דיור, לעשות פיצול ולקבל לזה היתר.

שמחה רוטמן: הדבר הזה מכשיר הרבה מאוד פתרונות מגורים בזמן מאוד קצר עם אינטרס כלכלי של בעל הבית עצמו.

שמחה רוטמן: יש לך איקס בתים במרחב הכפרי, אתה אומר להם, אתם יכולים לבנות יחידת דיור, לפצל את הנכס הגדול שיש לכם לשניים, לשכן משפחה ולקבל דמי שכירות שהם פחות או יותר בחודשים הראשונים גם מובטחים על ידי המדינה כי מדובר בעולים חדשים.

שמחה רוטמן: יצרת מבצע מכפיל בלי להוציא שקל מכיס המדינה מלבד דמי השכירות.

יום טוב חי כלפון: תודה.

רון כץ: אתה יודע מה אני מקווה?

רון כץ: שאף עולה לא רואה את הדיון הזה.

רון כץ: תראה איפה אנחנו מגיעים.

רון כץ: אנחנו היום דנים על איפה הם יהיו, איפה נשים אותם.

רון כץ: בגרמניה הם מקבלים הכול לשנתיים קדימה.

יום טוב חי כלפון: נכון, אתה צודק.

יום טוב חי כלפון: יהודה אבני מהחטיבה להתיישבות רוצה להתייחס.

יהודה אבני: לגבי הנקודה הראשונה, המיפוי שאנחנו עורכים הוא גם כן באזורים שנמצאים ביו"ש.

יום טוב חי כלפון: אז אתה מאשר לנו שהחטיבה להתיישבות מתכוונת לשכן חלק מהעולים ביהודה ושומרון.

יהודה אבני: אני אהיה מדויק.

יהודה אבני: המיפוי שאנחנו עושים הוא גם ביו"ש.

יהודה אבני: ההחלטה על מיקום תהיה בהנחיה של צוות מנכ"לים, אבל המיפוי שאנחנו עושים הוא בכלל המועצות.

יהודה אבני: זה הסוגיה הראשונה.

יהודה אבני: לגבי הסוגיה השנייה, המיפוי שאנחנו עושים הוא אך ורק למקומות שבהם השימוש יוכל להיות ארוך טווח והמועצות לא יישארו עם פצע לאורך הרבה מאוד שנים.

יהודה אבני: גם עם יכולת לשימוש דואלי בהמשך לכל מיני ייעודים עתידיים.

יהודה אבני: בקטגוריה הזאת יש לנו סדר גודל של 3,000 מענים שאני יודע להגיד כבר היום שהם נמצאים בידינו, כולל גם מענים של שיפוץ יחידות קיימות.

יהודה אבני: עד היום הכפריות אני לא שומע חוסר רצון.

יהודה אבני: ההיפך, אני רואה המון התלהבות מצד ראשי הרשויות לפחות באזור שלי, באזור הנגב וגם בדרום הר חברון.

יהודה אבני: אני רואה דווקא רצון מאוד גדול במקומות ששמנו להם מחנות, כי המחנות הם לא באיכות נמוכה.

יהודה אבני: זה לא קרוואנים באיכות נמוכה, ממש לא.

יום טוב חי כלפון: זה קרווילות למעשה.

יהודה אבני: זה למעשה קרווילות, בדיוק.

יהודה אבני: הבעיה שלי היום זה להוציא אנשים מהקרוואנים האלה ולא שלא רוצים להיכנס אליהם.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו עכשיו נפנה לחברה האזרחית.

יום טוב חי כלפון: יש לנו נציגה מלובי המיליון, גב' פולה ברקן בבקשה.

פולה ברקן: שלום, נעים מאוד.

פולה ברקן: אולי העולים לא שומעים את הדיון הזה, אבל המשפחות שלהם כן, ובסוף מדובר במשפחות של 1.2 ישראלים שיצאו מברית המועצות.

פולה ברקן: אני אתן התייחסות לכמה דברים שעלו פה בדיון ואני מקווה שזה ייתן לכם זרקור מתוך מי שמגיע ומי שבעצם מחכה להם פה.

פולה ברקן: היום יש נכסי אוכלוסייה וקהילה שבאמת יכולים לקלוט ולעזור לכל המערכת עצמה.

פולה ברקן: גם לנו יש משפחה שנסעה מחרקוב לגבול ועכשיו נמצאת בגרמניה.

פולה ברקן: שבוע שעבר הם שאלו אותי איך יוצרים את הקשר עם לשכת הקשר נתיב.

פולה ברקן: הבאתי להם את הלינק שנמצא באתר.

פולה ברקן: כל הטלפונים הם באמת רק למדינות שגבולות, והקשר שלהם למי שגרמניה בעצם צריך לעשות למוקד החירום הרגיל, הכללי.

נתי קנטרוביץ': יש מספרי טלפון, יש את פניות הציבור.

נתי קנטרוביץ': אין לי בעיה להעביר.

יום טוב חי כלפון: אבל אין לכם נציגים בגרמניה.

נתי קנטרוביץ': אין לנו נציגים בגרמניה.

פולה ברקן: גם בדף הנחיתה אין הפניה ספציפית.

צבי האוזר: אתם יכולים להוסיף נציגים בגרמניה?

נתי קנטרוביץ': בהחלטת הממשלה לפני כמה שנים ניתנה הנחיה כזאת.

נתי קנטרוביץ': אנחנו פועלים לטפל בנושא הזה.

נתי קנטרוביץ': יש דברים שלא תלויים בנו.

יום טוב חי כלפון: לא, כי עכשיו יש מצב חדש.

צבי האוזר: מבחינה דיפלומטית הבעיה?

נתי קנטרוביץ': כן.

פולה ברקן: בכל אופן אפילו מוקד טלפון אחד שתדעו מי מתקשר מגרמניה, לפחות שלא יכנסו לפיילה מאוד גדולה, אז פשוט הנה מהיכרות אישית.

שמחה רוטמן: אם גרמניה לא יממנו אצלנו ארגונים של חברה אזרחית ואנחנו לא נשלח להם שליחים, יכול להיות שזה עסקה לא רעה.

פולה ברקן: דבר נוסף, דיברתם פה הרבה מאוד על התעסוקה ועל הצד של המעסיקים ובאמת מלונות וחברות תחבורה שרוצות נהגים ואנשים שיעבדו אצלם.

פולה ברקן: מאוד חשוב לזכור שיש פה דיאלוג וטנגו בין שני הצדדים.

פולה ברקן: גם אותם עולים שמגיעים היום במאה ה-21 עם הידע וכל דבר שנמצא בכף היד, הם נמצאים אולי קצת עכשיו במצב של הישרדות אבל יש להם בחירה במקום המגורים שלהם ובמקום העבודה שלהם על פי הכישורים והיכולות שלהם.

פולה ברקן: הזמני הופך להיות קבוע וכשאנחנו עושים פה איזושהי התערבות, אנחנו משפיעים על מיקוד השליטה העצמית של אותו עולה.

פולה ברקן: אימא שלי עבדה עשר שנים במפעל לייצור מגבונים וגם אבא שלי.

פולה ברקן: אחרי 15 שנה הוא כדלת מסתובבת הלך לעשות משהו מאוד משמעותי חזרה במדינות המוצא, ואימא שלי אחרי שהיא כן עשתה את קורס ההכשרה וההשמה וכן הלאה, היא 20 שנה באותו מקום עבודה.

פולה ברקן: היא לא מעיזה לזוז ממנו בגלל החוויה ההישרדותית הזאת שהיא חוותה בעת העלייה.

פולה ברקן: אני משתכרת כפול מאימא שלי מרגע שסיימתי את האוניברסיטה, וזה מחוויית הקליטה שלה שהיא הייתה אפילו בשנות ה-20 לחייה, זאת אומרת, זה לא אפילו האדם לקראת הפרישה או הפורש, שזה סיפור דרמטי בפני עצמו על הסבים והסבתות שלנו שהיום הם כבר הזקנים הכי עניים פה.

פולה ברקן: דיברתם פה גם על דיור למשל.

פולה ברקן: יש פתרונות דיור גם לאנשים קשישים, של משרד העלייה והקליטה, שגרים שם במקבצי דיור, 14,000.

פולה ברקן: סבתא לי חיכתה לזה עשר שנים ועדיין התור הוא של שנים פה, אז אני לא יודעת מה קורה עם כל האוכלוסייה הקשישה שבאמת מגיעה וצריכה דיור.

צבי האוזר: אגב, יש חתך גילאי של העולים?

נתי קנטרוביץ': אני מתאר לעצמי שאמור להיות במשרד העלייה והקליטה.

צבי האוזר: הבנתי.

פולה ברקן: יש לי גם משפחה ברוסיה.

פולה ברקן: כל הנתונים והדאטה שכרגע אתם מדברים פה בוועדה לא מתייחסים גם לכמויות של תושבים חוזרים שגם הם יצטרכו שילוב בתעסוקה, בדיור וכן הלאה.

פולה ברקן: אנחנו מדברים היום על 11,000 שהיום יודעים עליהם משרד העלייה.

פולה ברקן: המשפחה שלי הם תושבים חוזרים למשל, אז יש פה עוד אינטגרציה שצריכה להיעשות עם כל הנתונים.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה לך.

יום טוב חי כלפון: אנחנו ניתן למשנה למנכ"ל משרד העלייה והקליטה שרוצה להתייחס, ולאחר מכן לד"ר נתי קנטרוביץ' מנתיב.

יום טוב חי כלפון: כן, בבקשה עו"ד דרסלי.

דוד דרסלי אבטה: היושב-ראש, שני דברים קצרים.

דוד דרסלי אבטה: אחד, לגבי המלונות, קולות קוראים.

דוד דרסלי אבטה: מאיו"ש לא הגישו לקולות קוראים.

דוד דרסלי אבטה: אני יכול להגיד כתושב גוש עציון, פניתי לכל הגורמים הרלוונטיים.

דוד דרסלי אבטה: לא הגישו לקולות קוראים.

דוד דרסלי אבטה: ככל ויש אנשים רלוונטיים וצריך להוציא קול קורא חדש כדי שיגישו, אנחנו נעשה את זה.

יום טוב חי כלפון: אוקיי, אז אתה אומר, זה בתי ההארחה ובתי המלון ביהודה ושומרון שלא פנו.

שמחה רוטמן: יכול להיות שהם ראו את המפה במצגת שלכם.

דוד דרסלי אבטה: שוב, אני לא יודע על איזה מפה אתה מדבר אבל אשמח לראות.

יום טוב חי כלפון: כן, יש מפה במצגת של "עולים הביתה" של השרה.

יום טוב חי כלפון: זה המצגת שהיא הייתה אמורה להציג פעם שבעברה.

יום טוב חי כלפון: בסוף היא לא הציגה אותה.

יום טוב חי כלפון: הוא מתייחס למצגת ששם בעצם אזור יהודה ושומרון הוא בפסים כאלה שזה כביכול לא בתוך ישראל.

נתי קנטרוביץ': בכל מקרה פנינו לבתי ההארחה הרלוונטיים ולא הגישו עדיין לקולות קוראים.

נתי קנטרוביץ': אם צריך, נעשה את זה שוב.

נתי קנטרוביץ': להיבט של תעסוקה, ממש במילה.

נתי קנטרוביץ': אתמול השרה נפגשה עם 150 חברות עסקיות בבאר שבע, כנס עם מכון לאודר כדי באמת להתניע את התהליך של גיוס עובדים עולים לתוך חברות תעסוקה.

נתי קנטרוביץ': עוד יומיים אנחנו נעלה עם פורטל מקיף גם לנושא של תעסוקה וגם מידע על זכויות, כל מה שקשור במקום אחד ביחד עם המינהלת, וזה גם מידע שחשוב להגיד.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: ד"ר נתי מנתיב.

נתי קנטרוביץ': רק דבר אחד.

נתי קנטרוביץ': עשיתי בינתיים בדיקה לגבי מספר הפליטים היהודיים שהגיעו לגרמניה מאוקראינה.

נתי קנטרוביץ': לפי מה שידוע מהבדיקה מול הקהילות המקומיות מדובר בכ-1,500 אנשים, לרובם קרובי משפחה בגרמניה.

יום טוב חי כלפון: נתון חשוב.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה לך ותודה על הבדיקה המהירה.

יום טוב חי כלפון: דובר אחרון, חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן מארגון יד לעולים.

יום טוב חי כלפון: אתה נמצא בחוץ לארץ ולילה אצלך אם אני מבין נכון.

דב ליפמן: כן, כבוד היושב-ראש, קמתי ב-02:30 בבוקר כי זה כל כך חשוב לי ולנו.

דב ליפמן: בדקה אני אגיד שהעולים במלונות מלאים דאגה.

דב ליפמן: חבר הכנסת האוזר דיבר על מה הם מדווחים לאירופה.

דב ליפמן: הם מדווחים דאגה, לא יודעים מה הם יעשו בשלב הבא.

דב ליפמן: במשרד הקליטה אמרו שהם לא זורקים אף אחד לרחוב.

דב ליפמן: העולים לא יודעים את זה.

דב ליפמן: הם חושבים שיש להם חודש.

דב ליפמן: חייבים לעשות משהו.

דב ליפמן: פונים אלינו לארגונים.

דב ליפמן: לא יודעים לאן לפנות.

דב ליפמן: אני העסקתי צוות של דוברי אוקראינית כדי להסתובב במלונות, לעזור להם, אבל הם לא יודעים בכלל שיש להם אפשרות להישאר במלונות, אז צריכים להגיד להם את זה.

דב ליפמן: דבר שני, בתוך המלונות הם לא מקבלים אפילו כביסה.

דב ליפמן: הם לא יודעים אפילו מה לעשות עם הבגדים שלהם, ומדווחים את זה גם, אז אנחנו חייבים לשפר את התנאים.

דב ליפמן: דבר שלישי, הסתובבתי במלונות, בנוף הגליל עם ראש המועצה שם, רונן פלוט.

דב ליפמן: הוא מביא את כל הגורמים לתוך המלון.

דב ליפמן: הם לא חייבים להסתובב, למצוא לשכות.

דב ליפמן: אפילו הבנקים מגיעים לשם.

דב ליפמן: למה לא עושים את זה בכל מלון, להביא את כל גורמי הממשלה, כל המשרדים, לשבת שם?

דב ליפמן: להביא את כולם לשם.

דב ליפמן: אפילו אצלו יש חוסר כוח אדם.

דב ליפמן: אין מספיק נציגים לעזור לכל העולים.

דב ליפמן: בוועדה האחרונה דיברנו על תושבים חוזרים שמקבלים מכתבים מביטוח לאומי על סכומים גבוהים שהם חייבים.

דב ליפמן: זה עדיין ממשיך לקרות.

דב ליפמן: הם פונים אלינו כי יש להם את המכתבים.

דב ליפמן: צריכים למצוא פתרון לזה.

דב ליפמן: אני מבקש דרך הוועדה, דרך גורמי ממשל לטפל בכל הנושאים האלו.

דב ליפמן: הם מלאים דאגה, הם פונים לארגונים.

דב ליפמן: אין לנו מספיק כסף לתת וואוצ'רים לכל אחד שיוצא מהמלונות.

דב ליפמן: אין לנו יכולת לתת להם כביסה.

דב ליפמן: שנשפר את כל השירותים ולהביא את כולם למלונות שהם יוכלו פשוט להתקדם בקליטה והעלייה שלהם.

דב ליפמן: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: מילות סיכום לחברי הכנסת.

יום טוב חי כלפון: חבר הכנסת האוזר.

צבי האוזר: תודה.

צבי האוזר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהדיון הוא חשוב והוא מגלה בצורה לא מסודרת את הבעיות ואת המקומות שבהם אנחנו יכולים לטייב את פעולת הרשות המבצעת כדי לעמוד באותו אתגר וכדי לממש פוטנציאל שעם אמונה, יעילות ותושייה אפשר להגדיל אותו ולממש אותו בצורה אופטימלית.

צבי האוזר: אני מבקש שמעבר לדיונים שלנו כאן, למסד במסגרת זאת שיש פה שעת חירום דוח שבועי לוועדה, שנתיב, משרד הקליטה יתנו לנו.

צבי האוזר: אני מציע, ויכול להיות שאחרי זה עם מנהל הוועדה לעצב את זה, אבל לקבל פה בצורה מסודרת את כמות העולים על פי החלוקה של מדינות.

צבי האוזר: אני ראיתי פה לפחות באייפד דוח שמעודכן ל-15 בחודש.

צבי האוזר: היום אנחנו ב-30.

צבי האוזר: זה מראה כמה ההתנהלות היא לא אופטימלית.

צבי האוזר: אי אפשר לשבת פה בדיון בוועדת הקליטה של הכנסת, בקרה, ולהניח דוח באירוע כזה, שמעודכן ל-15 בחודש.

צבי האוזר: לא רציני.

יום טוב חי כלפון: הם שלחו לדעתי דוח שלא הועלה - - -

צבי האוזר: אז אני מתנצל כי אני ראיתי את זה אצלי.

יום טוב חי כלפון: הם העלו דוח אחר שכן מעודכן ל-29.

צבי האוזר: אז אני מבקש ככה, כמות העולים לחלוקה לפי מדינות, כמות המבקשים.

צבי האוזר: אני רוצה להבין מה זה ב-backlog, זמן הטיפול במסלולים.

צבי האוזר: אני מבקש שאנשים שלכם יעשו סטטיסטיקות.

צבי האוזר: מקבלי תעודות עולה לפי יום.

צבי האוזר: מאוכלסי מלונות, שנבין את זה.

יום טוב חי כלפון: זה הופיע במצגת.

צבי האוזר: אני מבקש דוח מסודר שבועי.

צבי האוזר: אני מציע שמקסימום אנחנו אחרי זה נשב וממש ניבנה.

צבי האוזר: במסגרת הדיווח שלכם לגוף המבקר והמפקח, שזה אנחנו, אנחנו נקבל את זה.

צבי האוזר: אני יכול להגיד לך אדוני היושב-ראש, שאני כיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון, כשטיפלנו בכל הנושא של איכוני שב"כ בקורונה, בנינו דוח וקיבלנו את זה ולמדנו מהדוח הזה הרבה וגם המערכת עצמה למדה.

צבי האוזר: הדבר השני שאני רק מבקש זה כמו שנאמר, לקבוע פה דיון לגבי עלייה של צעירים.

צבי האוזר: לזמן את כל הגורמים הרלוונטיים, נעל"ה, מסע, תגלית ואולי יש תוכניות נוספות.

צבי האוזר: דבר שלישי, אני הייתי מציע שאנחנו נבקר בנקודות הקליטה.

צבי האוזר: אנחנו נעשה השוואה בנקודות הקליטה, מה שאמרו כאן, הפזורים.

איל קופמן: זה בתוכנית לגמרי.

יום טוב חי כלפון: אנחנו כבר עובדים על זה.

צבי האוזר: מצוין, והייתי לוקח את נוף הגליל, כמה דוגמאות טובות שאפשר לאתר, להבין דרך הרשויות מה עושים.

צבי האוזר: דבר אחרון אדוני היושב-ראש, אני מבקש לכנס לכאן או לחשוב, גורמים אזרחיים של חברות ממשלתיות ואולי כמה חברות גדולות במשק לנסות לנהל איתם דיון פתוח, מה הם יודעים לעשות לא רק בקליטה של אנשים שכאן.

צבי האוזר: כבר לאתר בנקודות שם, האם אפשר לערב אותם במערכת, כמה שיותר קרוב לעלייה.

צבי האוזר: אני מציע להזמין מנכ"לי קופות חולים, שדיברו פה על רופאים.

צבי האוזר: אני מציע חברות ממשלתיות הגדולות.

צבי האוזר: יש חברת חשמל, יש חברות אחרות.

צבי האוזר: יכול להיות לעשות ישיבה משותפת ועדת הייטק.

צבי האוזר: לזמן כמה שחקנים גדולים בהייטק.

צבי האוזר: אני מכיר כמה גורמים מהתעשיות הביטחוניות שהם מעסיקים גדולים, אלביט וכדומה, רפא"ל.

צבי האוזר: יכול להיות שהם יכולים לעשות מעשה שיטייב את הסיטואציה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: עוד מישהו רוצה להתייחס?

רון כץ: אני רק ממש במשפט.

רון כץ: אני חושב שאנחנו צריכים לפעול פה בחזית אחת ברורה של המשרדים האלה שמביאים אותם לארץ, אבל בחזית שנייה, חזית של שיווק.

רון כץ: מה שאני שומע פה לא היה גורם לרצות לבוא למדינת ישראל, ואנחנו צריכים להבין שהעולם כן רוצה את האנשים האלה כי הם אנשים איכותיים, אנשים טובים, אנשים שיתרמו לכלכלה של המדינה, לכן מישהו פה חייב להתעורר ולהתעסק רק בזה בלי כל הביורוקרטיה שאנחנו עוברים פה ובלי כל הלוגיסטיקה מהרגע שהם מבקשים להגיע למדינת ישראל, אחרת אנחנו נישאר במספרים נמוכים.

רון כץ: זה דבר ראשון שאנחנו צריכים לעשות.

רון כץ: דבר שני, אני מסכים, אני אשמח לעשות ועדה משותפת אם כל תעשיית ההייטק באמת בחיבוק גדול מוכנים לקבל את העולים.

רון כץ: פשוט צריך לוותר על חלק מהביורוקרטיות שהתרגלנו אליהם ואנחנו חושבים שזה מה שצריך להיות, אנחנו נראה את הדבר הזה משגשג.

רון כץ: תודה.

יום טוב חי כלפון: בסדר גמור, תודה רבה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו נסכם.

יום טוב חי כלפון: קודם כל, שוב, זה הדיון השני של ועדת המשנה.

יום טוב חי כלפון: עוד פעם הדיון גלש משעה וחצי או שעתיים לכמעט שלוש שעות כנראה שלא בכדי, כי יש פה לא מעט כשלים, בואו נקרא לדברים בשמם, הן בשלב של העלאת זכאי השבות, זאת אומרת כל התהליך שצריך לקרות שם, תהליך שצריך להיות פרואקטיבי, לא רק מי שהגיע למלון או לא רק מי שפנה, אלא גם מדינת ישראל למעשה צריכה להגיע ליהודי התפוצות, לזכאי השבות, וכמובן גם בתהליך כאן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו גם שמענו את חבר הכנסת לשעבר ליפמן שמדבר על החששות של העולים שנמצאים בבתי המלון ולא יודעים שאנחנו לא נוציא אותם מבית המלון, לכן זה מראה עד כמה הוועדה הזאת נחוצה ועד כמה הנושאים האלה שאנחנו דנים בהם הם חשובים.

יום טוב חי כלפון: אפשר להגיד את האמת, אנחנו השבוע הפסדנו בכדורגל מול גרמניה ואני חושש שגם ב"משחק" הזה על ליבם של אחינו יהודי התפוצות, אנחנו גם כנראה מפסידים מול גרמניה ומול מדינות אחרות.

יום טוב חי כלפון: הוועדה כאן צריכה להוות קריאת השכמה לכל משרדי הממשלה ולכל הארגונים הממשלתיים המוסמכים.

יום טוב חי כלפון: אנחנו כאן לא בעמדה, שטוב, אם הם צריכים אותנו, אז הם יודעים למי לפנות.

יום טוב חי כלפון: מדינת ישראל, המנדט שלה כמדינה, וזו מהותה של הציונות, זה להגיע ליהודים ולהביא אותם לפה.

יום טוב חי כלפון: זה מה שעושה גרמניה, שזה די הזוי שגרמניה עושה את זה בצורה יותר יעילה ויותר מעמיקה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו צריכים לעשות את זה ולא לתת לאף במדינה אחרת לעשות את זה במקומנו.

יום טוב חי כלפון: זה מה שעולה כאן מהוועדה.

יום טוב חי כלפון: לאחר מכן כמובן בתהליך הקליטה.

יום טוב חי כלפון: זה הוזכר מקודם על ידי חברי חבר הכנסת האוזר.

יום טוב חי כלפון: אנחנו כבר עובדים עם צוות הוועדה על זה שבעצם הדיון הבא של הוועדה לא יהיה דיון אלא סיור של הוועדה במתקני הקליטה כדי לפגוש את העולים ולשמוע ממש בשטח את המצוקות, ולבחון את התהליך הזה של הקליטה.

יום טוב חי כלפון: אני אמרתי קודם ולא בכדי ביקשתי מלא מעט גורמים לדבר בעניין הזה.

יום טוב חי כלפון: אני מאוד מוטרד מעניין הדיור.

יום טוב חי כלפון: אני חושב שזה ממש להגיד, ניתן איזשהו סיוע ולתת לאנשים לחפש בעצמם דירה.

יום טוב חי כלפון: תחשבו על בן אדם שמעולם לא היה בישראל, לא מדבר מילה אחת בעברית ואולי לא מדבר אנגלית אפילו.

יום טוב חי כלפון: איך הוא ישכור דירה לבד?

יום טוב חי כלפון: זה לא הגיוני וזה לא אפשרי, לכן גם לגבי דיור ופתרון דיור צריכים להיות פרואקטיביים.

יום טוב חי כלפון: כנ"ל לגבי תעסוקה, ולא בכדי זה הוזכר כאן.

יום טוב חי כלפון: אנחנו צריכים לעזור לעולים כמה שיותר מהר למצוא מקום תעסוקה, כי החודשים הראשונים והשנה הראשונה הם קריטיים.

יום טוב חי כלפון: אם לא ילך להם טוב כאן, יש לכם עדיין את גרמניה, ופתוחה, אז הם יעשו ירידה ויעברו לגרמניה, ואנחנו לא רוצים שזה יקרה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה לכם.

יום טוב חי כלפון: אנחנו ננעל את הדיון וכמובן נודיע לכם על המשך הפעולות של הוועדה, אם בדמות של דיווחים כפי שזה הוצע כאן ואם בעניין של סיורים בשטח מדינת ישראל ואולי גם סיורים בחוץ לארץ.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה, הישיבה נעולה.