ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 246, 2022-03-24 12:48

גלעד קריב: שלום לכולם.

גלעד קריב: מזמן לא נפגשנו.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בדיון בטיוטת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 10), התשפ"ב-2022.

גלעד קריב: התקנות האלה הן תקנות שמסדירות את נושא ביצוע הבדיקה לפני העלייה.

אסתי ורהפטיג: הבדיקה בכניסה לישראל.

אסתי ורהפטיג: אחרי הכניסה.

אסתי ורהפטיג: לגבי מעברי גבול שהם לא שדות תעופה, גם הבדיקה שלפני העלייה.

אסתי ורהפטיג: מדובר בעיקר על הבדיקה בכניסה, אחרי שנכנסים.

גלעד קריב: רק הנושא של הבדיקה בכניסה ולא הבדיקה בעת העלייה למטוס?

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: הבדיקה לעלייה למטוס היא בתקנת תעופה.

גלעד קריב: שנמצאות בוועדת הכלכלה.

אסתי ורהפטיג: נכון.

טליה ג'מאל: ההסדר כרגע הוא הסדר מקביל אצלנו ואצלם.

טליה ג'מאל: בתקנות שלנו מטופל הנושא של עלייה לספינה במעבר גבול יבשתי.

טליה ג'מאל: אם אתה עולה על ספינה במדינת מוצא ומגיע לישראל במעבר ימי.

אסתי ורהפטיג: כל מעבר שהוא לא שדה תעופה, הבדיקה שלפני העלייה לכלי התחבורה.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על הבדיקה שמתבצעת למשל בנתב"ג עם הנחיתה.

גלעד קריב: היא מוסדרת כאן.

אסתי ורהפטיג: נכון.

גלעד קריב: אם כן, הדבר היחיד שכרגע לא מוסדר כאן זאת שאלת הבדיקה לפני העלייה לכלי התחבורתי במקרה של טיסות, שזה הוסדר בוועדת הכלכלה.

אסתי ורהפטיג: נכון.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול את השאלה.

גלעד קריב: יש סוגיה אחת והיא לגבי הנושא הפלילי שאנחנו ביקשנו להסדיר.

גלעד קריב: התקנות תאושרנה בכפוף לשינוי הזה.

גלעד קריב: אמרנו את זה בפעם הקודמת, תעשו את המשאל הנדרש על פי החוק החדש.

גלעד קריב: יש לכם מספיק זמן.

גלעד קריב: אני רוצה להבין כרגע מה ההבחנה בין אזרחים ישראלים לבין אנשים אחרים שמרכז חייהם בישראל באמצעות אשרה, גם לגבי עניין הבדיקה לפני העלייה לכלי התחבורתי שמביא אותו לארץ – לא משנה כרגע אם זה אצלנו בוועדת הכלכלה – והאם יש הבחנה דומה בבדיקה בכניסה לישראל.

אסתי ורהפטיג: לגבי הבדיקה שלפני העלייה למטוס, לפני הכניסה לישראל, מי שחייב לעשות את הבדיקה זה רק מי שהוא לא אחד מאלה, שהוא לא אזרח ישראלי, אדם שהוא בעל רישיון לישיבת קבע או רישיון לישיבת ארעי כללי בישראל.

אסתי ורהפטיג: אלה הפטורים מביצוע הבדיקה לפני הכניסה.

אסתי ורהפטיג: ביצוע הבדיקה בכניסה לישראל, כולם חייבים בה.

גלעד קריב: גם אזרחים.

אסתי ורהפטיג: גם אזרחי ישראל.

אסתי ורהפטיג: כן.

טליה ג'מאל: האשרות שם, זאת רק אשרת א/5.

טליה ג'מאל: לא סטודנטים.

טליה ג'מאל: לא תלמידי ישיבות.

עידית ריס: אני צריכה לחדד.

עידית ריס: משרד המשפטים.

עידית ריס: בתקנות התעופה וכלי השיט החדשות, יש הבחנה בין הפלגה נכנסת, שזאת הפלגה זרה שמגיעה עם תיירים לישראל לביקור של יום-יומיים, לבין הפלגה שיוצאת מישראל וחוזרת.

עידית ריס: לגבי הפלגה שיוצאת וחוזרת, כולם צריכים לעשות בדיקה או PCR או אנטיגן לפני שהם עולים לאנייה וזה בניגוד למי שעולה על טיסות.

עידית ריס: זה בגלל המאפיינים המיוחדים של שיט שנמצאים באופן מרוכז כמה ימים ברציפות.

טליה ג'מאל: מדובר שם על כלי שיט שיוצא ממדינת ישראל.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: היא אמרה.

טליה ג'מאל: אני חושבת שהיושב ראש מכוון לדיון שהיה בחודש שעבר לגבי הטיסות.

אסתי ורהפטיג: לגבי הבדיקה של הנכנסים, אם יש ישראלי שבמקרה נמצא בהפלגה נכנסת, הוא פטור.

גלעד קריב: אני רוצה להבין, כי דיברנו על זה בפעם הקודמת.

גלעד קריב: מה הרציונל להבחנה בין אדם שאין לו אשרה א/5 אבל מרכז חייו בישראל.

גלעד קריב: הוא גר כאן.

גלעד קריב: הוא סטודנט כאן במשך שנתיים.

גלעד קריב: אני לא מדבר כרגע על אנשים שלא מחזיקים באשרה א' אלא ב-ב' ועשינו הבחנות גם בחוק.

גלעד קריב: תלמיד ישיבה שנמצא כאן, נסע לבקר את קרוביו, בפסח נוסע לבקר את קרוביו, מה ההצדקה שאזרח ישראלי שיחזור מטיול של ארבעה שבועות בארצות הברית או בן זוגו של ישראלי שהוא באשרה א/5, הוא לא צריך בדיקת PCR.

גלעד קריב: תלמיד הישיבה שיושב כאן שנה, הסטודנט שיושב כאן שנה, אדם שנמצא כאן באשרה של איש דת, יושב כאן נזיר במנזר, נזירה במנזר, נסעו לבקר בארץ מולדתם, אני לא מצליח להבין למה כשיש פתרון פשוט, לייצר הבחנות ענייניות ולא מייצרים אותם.

גלעד קריב: אני אומר שאני מוטרד מזה שזה עבר בוועדת הכלכלה כי רוב האנשים לא מפליגים לישראל.

גלעד קריב: אני עוד אדבר עם יושב ראש ועדת הכלכלה אבל דיברנו על כך בפעם הקודמת.

אורי מקלב: היו הפסקות בדיון וכן הסכימו או לא הסכימו.

אורי מקלב: זה התארך ונדחה.

גלעד קריב: דיברנו על זה בפעם הקודמת.

גלעד קריב: זאת שאלה אחת.

גלעד קריב: מבחינתי החלטתם שמבחינה אפידמיולוגית אתם חיים בשלום עם זה שאדם שמרכז חייו בישראל לא עושה בדיקת PCR לפני העלייה למטוס ואתם מסתפקים בבדיקת PCR כאן, אז מה הטעם להקשות על חיים של אנשים שנמצאים כאן?

גלעד קריב: אני רוצה שתתנו לי את הרציונל האפידמיולוגי בהבחנה לגבי סטודנט שחי בישראל.

אסתי ורהפטיג: זה שייך לתיקון הקודם ומה שאושר בוועדת הכלכלה הוא המקבילה לגבי כלי שיט.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בתיקון הקודם אמרתי לכם שאני לא מקבל את זה ואני מבקש מכם לתקן את זה בתיקון הזה.

גלעד קריב: אנחנו נתקן את זה עכשיו.

גלעד קריב: אני אדבר עם יושב ראש ועדת הכלכלה.

אסתי ורהפטיג: בזמנו נאמר שהנימוק הוא לא אפידמיולוגי אלא הקושי שיש למפעילי טיסות ועכשיו לכלי שיט.

גלעד קריב: תכף נדבר על בני זוג שהם לא באשרה א'.

גלעד קריב: לאדם יש אשרה.

גלעד קריב: אני בכוונה לא עושה את ההפרדה.

גלעד קריב: לאדם יש אשרה א/3 לשהייה בישראל.

גלעד קריב: הוא יכול להראות את האשרה.

גלעד קריב: אם לאדם יש היתר ישיבה בישראל וזאת לא תיירות, היא מראה אשרה, תודיעו לחברות התעופה.

גלעד קריב: לאדם עם אשרה א/5 יש דרכון ישראלי?

אסתי ורהפטיג: לא.

גלעד קריב: נכון שלא?

גלעד קריב: אז הוא מראה אישור שיש לו אשרה.

גלעד קריב: פטרתם אותו.

גלעד קריב: אם הוא מראה אישור שיש לו אשרה א/5 - הוא יראה אישור שיש לו אשרה א/3.

גלעד קריב: אם אתם יודעים לתת לי הצדקה אפידמיולוגית, בבקשה.

גלעד קריב: אם לא, לגבי נושאי אשרה אין בכלל מה לדבר.

גלעד קריב: בפעם שעברה ביקשתי מכם לטפל בזה והייתם צריכים לטפל בזה.

גלעד קריב: אם נצטרך לקחת עשר דקות הפסקה כדי לבדוק את העניין, נעשה זאת.

גלעד קריב: הסוגיה השנייה.

גלעד קריב: אני מבין את סוגיית הבדיקה אבל אני רוצה להבין את סוגיית בני הזוג של אזרחים ישראלים וילדיהם הקטינים שאינם נושאי אשרה לשהייה בישראל.

גלעד קריב: האם אין דרך לזהות אותם?

גלעד קריב: נמצאת כאן עורכת הדין ברס שניהלה את הסוגיה הזאת.

גלעד קריב: האם יש דרך קלה – לשיטתך, עורכת הדין ברס, ותודה שאת כאן – לחברת תעופה, ואני כן מקבל את ההצדקה של הבדיקה כי זה לא דבר שהמדינה בודקת אלא בודקת הדיילת הזרה בתחנת הקרקע בכניסה לשרוול במטוס - האם יש דרך פשוטה לאדם להראות שהוא אזרח ישראלי ולכן פטור מבדיקת PCR אבל זה ילדו הקטין וזו בת זוגו הרשומה?

ליאור ברס: תודה על ההזדמנות לדבר על כך.

ליאור ברס: בעיקרון כל העניין הזה של בני זוג של ישראלים הרבה יותר קל להסדיר אותו כאשר מדובר בבני זוג נשואים.

ליאור ברס: יש כל מיני דרכים כמו ההגעה של אוקראינים שנשואים לאזרחים ישראלים, הציגו תעודות נישואין ודברים כאלה ואלה דברים שהם פחות נוחים ולכן האמירה הראשונה שלי היא לגבי מי שגר בישראל ויש לו אשרה.

ליאור ברס: לגבי קטינים.

ליאור ברס: בחומר רקע ששיתפתי בו את הוועדה, הראיתי שמדינת ישראל היא אחת המדינות היחידות בעולם שדורשת מפעוטות לבצע בדיקת PCR בכניסה לישראל.

ליאור ברס: ברוב מדינות ה-OECD יש פטור עד גיל 12.

ליאור ברס: לדעתי זה יפתור את מצב הילדים של הישראלים.

ליאור ברס: לגבי ילדים של ישראלים שגרים בחוץ לארץ, פרט לזה שלפי חוק האזרחות הם אמורים להיחשב אזרחים מלידה - - -

גלעד קריב: אבל אם לא רושמים אותם, זאת לא אשמת המדינה שההורה התרשל ולא מילא את חובתו.

ליאור ברס: נכון אבל זה דבר שאפשר להוכיח בקלות בגלל שקטין שמתלווה להורה ישראלי, זה משהו שכבר עשינו אותו.

גלעד קריב: אני רוצה לחדד את הנקודה.

גלעד קריב: הדבר האחרון שאנחנו רוצים זה לגרום לאנשים להגיע לשרוול ושיאמרו להם שהם לא יכולים לעלות.

גלעד קריב: הסיפור הוא יותר מדי מורכב והדיילת היא לא נציגה של מדינת ישראל, זה לא בשליטתנו, אלה 200 חברות תעופה זרות.

גלעד קריב: כאן ממש לא כדאי שנייצר איזושהי מציאות שתגרום לאנשים לחשוב שהם לא צריכים ואז יגיעו ולא ייתנו להם לעלות לטיסה.

גלעד קריב: קטין נוסע עם דרכון והשאלה היא האם בדרכון של קטין כתוב מי ההורה שלו וזה אחד לאחד.

גלעד קריב: האם יש אמצעי זיהוי אחד לאחד של הילדים הקטינים של האזרח הישראלי?

גלעד קריב: אם לא, אני לא בטוח שאנחנו רוצים ללכת לשם.

ליאור ברס: אני לא מכירה שבדרכון רשומים ההורים.

ליאור ברס: אולי בדרכונים של מדינות אחרות יש דברים שונים.

ליאור ברס: אני מודה שאני לא יודעת.

ליאור ברס: לגישתי, העניין של בדיקות לקטינים זה משהו שהוא חריג.

ליאור ברס: בנוסף, העניין הזה שבישראל משרד הבריאות בחר שלא לעשות הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים אלא פשוט לחייב את כולם בבדיקת PCR, זה משהו שלשיטתי הוא לא נכון.

ליאור ברס: זו המדינה היחידה בין מדינות ה-OECD, חוץ מצ'ילה שלא עושה את ההבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים לעניין הבדיקה.

ליאור ברס: לדעתי אולי הפתרון הוא לקחת צעד אחד אחורה.

ליאור ברס: אני מסכימה שיש קושי טכני לסווג קטינים ולסווג בני זוג שלא רשומים.

ליאור ברס: אני לחלוטין מסכימה עם זה.

ליאור ברס: לכן צריך אולי להסתכל למה בכלל החלטנו לא להבחין, אני קוראת לזה להעניש, אנשים שהם מחוסנים.

ליאור ברס: אמנם זרים אבל מחוסנים.

ליאור ברס: לגבי הקטינים, לדעתי אפשר ללמוד הרבה מכך ש-95 אחוזים מהמדינות שאני בדקתי, 38 מדינות, לא דורשות מקטינים מעל גיל מסוים בדיקה ובהחלט מעל גיל חיסון.

גלעד קריב: מי נמצא אתנו ממשרד הבריאות?

טליה ג'מאל: ד"ר אשר שלמון.

טליה ג'מאל: אני לא יודעת אם הוא עלה ל-זום.

טליה ג'מאל: הוא אמור לענות לכל השאלות.

גלעד קריב: עורכת הדין ורהפטיג, לכם יש בינתיים תשובות מה פשר ההבחנה?

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: אשי צריך להתייחס לזה.

גלעד קריב: כשתיקנו את החוק לגבי התקנות, הסעיף של תקנות הכניסה, איך הגדרנו את ההגדרה של מי שיושב כאן?

גלעד קריב: מה אומר הסעיף?

טליה ג'מאל: קבענו שההגבלות על כניסתם ויציאתם של אזרחי ישראל, תושבי קבע ובעלי אשרה לישיבת ארעי, באופן כללי הן צריכות לעבור בתקנות בוועדה ולכן הנושא הזה מובא לכאן.

טליה ג'מאל: לא קבענו שאסור לעשות הבחנות.

גלעד קריב: שם הכנסנו גם את א/3 ואת א/1.

גלעד קריב: איך הם הוציאו כאן?

גלעד קריב: זאת ישיבת ארעי כללי?

טליה ג'מאל: בדיוק.

טליה ג'מאל: המונח ישיבת ארעי כללי לפי חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: מה המונח בחוק?

גלעד קריב: ישיבת ארעי?

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: המונח בחוק בסעיף 7א(א) הרלוונטי הוא ישיבת ארעי.

טליה ג'מאל: יש מקום אחד בחוק שבו כן התייחסנו למונח הזה וזה בהסדר אחר ובהקשר אחר.

טליה ג'מאל: משרד הבריאות לקח את המונח הזה באמירה שזה מפנה לתקנות כניסה לישראל, שם ההגדרות של בעלי האשרות.

טליה ג'מאל: זה כן מופיע במקום אחד בחוק.

ליאור ברס: יש מנגנון שנראה לי מתופעל כרגע על ידי משרד החוץ, מנגנון של פטור מבדיקה לפני טיסה.

ליאור ברס: אני שמעתי באיזושהי דרך לא דרך - דרך משרד הבריאות – שאם בני זוג וילדיהם הקטינים של אזרחים ישראלים יגישו בקשה לפטור מבדיקה לפני טיסה, הם יקבלו את הפטור דרך הטופס הזה של משרד החוץ.

ליאור ברס: לא בדקתי.

ליאור ברס: זה לא נשמע לי הגיוני שדבר כזה קורה, אבל שמעתי מעין שמועה כזאת.

גלעד קריב: אתם מכירים דבר כזה?

אסתי ורהפטיג: גם לזה אשי יכול להתייחס.

גלעד קריב: אני מבקש שהוא יעלה ל-זום.

גלעד קריב: עורכת הדין ורהפטיג, תתקשרו בבקשה לבריאות הציבור כדי שאילנה תעלה או מישהו אחר.

אסתי ורהפטיג: אילנה בחוץ לארץ.

גלעד קריב: אז יעלה מישהו אחר.

גלעד קריב: יש מנכ"ל.

גלעד קריב: קודם כל, לגבי הבדיקות בכניסה לישראל, אין כל הבחנה בין אזרח ישראלי לבין זרים.

גלעד קריב: כולם נבדקים בכניסה לישראל.

גלעד קריב: הדיון הזה לא רלוונטי כי כולם נבדקים בכניסה לישראל.

טליה ג'מאל: למעט אנשי צוות אוויר.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: כאן התקנות שלנו והן חשובות והן מסדירות את העניין הזה ביחס לכל הנכנסים, בין באוויר ובין ביבשה.

גלעד קריב: אני אמליץ שאת התקנה הזאת – בטח לאור עליית התחלואה ומה שאנחנו שומעים על וריאנטים נוספים בעולם – שמאפשרת לעשות בדיקות לכולם, בדיקות PCR בכניסה לישראל, את התקנה הזאת נאשר ולטעמי צריך לאשר אותה ל-42 ימים אותם מבקשים.

גלעד קריב: לגבי ההגעה.

גלעד קריב: לצערי כאן אנחנו מדברים על נתח מאוד קטן.

גלעד קריב: אלה רק הנכנסים במעברים יבשתיים ובים ולא דרך האוויר אבל למשל קחו את המעבר בטאבה, שם אנחנו צפויים לתנועה של אלפים רבים לקראת חג הפסח, בתוכם יהיו גם אנשים שמחזיקים למשל באשרה א/3 או באשרה א/1 או סטודנטים שנמצאים כאן ונוסעים לחופשה בסיני ובעצם על פי ההגדרות כרגע אתם תחייבו אותם בבדיקת PCR.

גלעד קריב: נכון?

אסתי ורהפטיג: כן.

גלעד קריב: בעיניי בלתי נתפס.

אורי מקלב: לפי ההגדרה הזאת, אם הוא הגיע מישראל ליעד הזה.

גלעד קריב: אבל יש לנו פתרון.

טליה ג'מאל: זה רק לעניין ה-קרוזים.

גלעד קריב: יש הפלגות שיוצאות מישראל, עושות סיבוב וחוזרות לישראל.

אורי מקלב: גם אחד שלא יצא מכאן בהפלגות.

גלעד קריב: כאן יש שאלה.

גלעד קריב: למשל תייר שבא מירדן, היה בישראל, הלך לסיני ועכשיו הוא חוזר לישראל בדרך לעקבה.

גלעד קריב: אני לא יודע אם יש דרך קלה לגביו לדעת.

אורי מקלב: אם הוא היה ב-45 הימים האחרונים בישראל, זה גם מגביל.

גלעד קריב: דבר אחד ברור.

גלעד קריב: הנושא הזה של הבדיקה, אנחנו הולכים לצמצם אותו.

גלעד קריב: אני אמליץ שנשתמש בלשון החוק, כך שזה לא ישיבת ארעי כללי, רישיון לישיבת ארעי כללי שזה רק א/5 אלא מה שכתבנו בחוק, רישיון ישיבת ארעי.

גלעד קריב: כל מי שיש לו אשרה לישיבת ארעי, שזה לא כולל ב/1 שזאת אשרת עבודה אבל אם אני לא טועה זה ה-אל"פים למיניהם.

אורי מקלב: והנלווים אליו?

גלעד קריב: לא.

ליאור ברס: אפשר לשאול למה לא לכלול גם את כל האנשים שמרכז חייהם בישראל?

גלעד קריב: אני באמת שואל.

גלעד קריב: אני לא רוצה שתצא תקלה מתחת ידינו, שאנחנו חושבים שבאנו לתקן ויצאנו מקלקלים.

ליאור ברס: באשרה ב/1 יש מדבקה בדרכון.

גלעד קריב: יש לנו סיכום עם הממשלה שחשוב לי לכבד.

גלעד קריב: יש הבחנה בין מהגרי עבודה עם רישיון לבין בעלי רישיון לישיבת ארעי בישראל.

גלעד קריב: אפשר לפתוח את זה אבל הדיון הזה לא יכול להיות אגב העניין הזה.

ליאור ברס: לצערי בני זוג של אזרחים ישראלים נמצאים במעמד של ב/1 במשך שלוש שנים אם הם לא נשואים.

ליאור ברס: אלה אלפי אנשים.

גלעד קריב: אבל אני רוצה לומר שאגב הדיון כאן אני לא אעשה מהלך.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לעשות איזשהו דיון חיתוך ומעקב בסוגיות החשובות שאת מעלה ונעשה את זה.

גלעד קריב: לא אגב פתרון העניין של הידועים בציבור שממתינים.

גלעד קריב: אם אני לא טועה, יש הבחנה בין אשרה ב/1 לאשרה ב/2.

ליאור ברס: אשרה ב/2 זאת אשרת תייר.

ליאור ברס: זה לא קשור.

גלעד קריב: מהגר עבודה זה ב/1?

ליאור ברס: כן.

ליאור ברס: בתוך ב/1 הם מתחלקים.

ליאור ברס: יש כאלה שהם מוגבלים לחקלאות וסיעוד ויש כאלה שהם לא מוגבלים.

ליאור ברס: יש כאלה שהם מומחים.

גלעד קריב: יש כאלה שהם בני זוג בתחילת התהליך המדורג.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני לא רוצה, בלי נוכחות נציג רשות האוכלוסין, לעשות את המהלך הזה כי הוא גם סותר סיכום אליו הגענו בחוק.

גלעד קריב: את מעלה בצדק שאלה.

ליאור ברס: אני פשוט לא יודעת מה הסיכום לגבי ב/1.

ליאור ברס: אני מתייחסת כרגע רק לתקנות של הכניסה לישראל ואני לא רואה הבדל אפידמיולוגי בין אזרחים שגרים כאן, לבין תושבים שגרים כאן, לבין אנשים עם אשרה ב/1 שגרים כאן, ואני גם לא רואה הבדל טכני בגלל שכמו שאמרת האנשים האלה יכולים להציג את האשרה בדרכון.

ליאור ברס: אגב, זה לא רק ב/1 אלא יש גם ב/4, שאלה אנשים שהם מתנדבים בישראל.

ליאור ברס: אני לא רואה הבדל אפידמיולוגי.

גלעד קריב: מצד שני, יש כאן שאלה של כניסה ראשונה למול כניסה שהיא לא כניסה ראשונה.

גלעד קריב: מה קורה כאשר אדם מקבל את האשרה, הוא מקבל את האשרה שלו בהיותו בחוץ לארץ?

ליאור ברס: בדרך כלל לא.

ליאור ברס: בדרך כלל מקבלים בישראל ואז האנשים שגרים בישראל יוצאים ונכנסים.

גלעד קריב: זה דבר שאנחנו נעשה בדיקה לגביו.

גלעד קריב: עורכת הדין ורהפטיג, הכוונה שלי היא בוודאי לא רק א/5.

גלעד קריב: אני כבר אומר.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה להעיר שזה יכול ליצור לנו כאן בעיה.

אסתי ורהפטיג: אם הוועדה תחליט לשנות, אני רק אומרת שיש לנו חוסר הלימה עם תקנות תעופה.

גלעד קריב: הייתם צריכים לדבר אתנו בצורה מסודרת.

גלעד קריב: אני עשיתי את שלי.

גלעד קריב: אני אמרתי לכם שצריך להתייחס לזה.

גלעד קריב: התעלמתם מהערת הוועדה, יהיה לכם חוסר סדר.

אסתי ורהפטיג: אפשר לתת לטל פוקס לדבר?

אסתי ורהפטיג: היא ב-זום.

אסתי ורהפטיג: היא הייתה בדיון הקודם.

גלעד קריב: כן, בוודאי.

אורי מקלב: אפשר גם לדבר עם יושב ראש ועדת הכלכלה.

גלעד קריב: בוודאי.

אורי מקלב: לא נטיל את זה עליהם.

אורי מקלב: אנחנו נפעל בעניין הזה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

טל פוקס: שלום.

טל פוקס: אני רוצה לומר שאני לא במקום גורמי המקצוע שבאמת צריכים לתת את ההתייחסות שלהם לנושא הזה.

טל פוקס: מה שעלה למיטב זיכרוני עת פניתם בנושא הזה בתיקון הקודם אחד הטיעונים שנשמע היה – שוב, אני אומרת נימוק שנשמע ואני לא יודעת את התשובה החד משמעית ואני לא מדברת בשם גורמי המקצוע – נושא הטיפול הרפואי והנשיאה בהוצאות הטיפול הרפואי עבור זרים וכי אם מישהו חולה ונמצא כרגע במדינת המקור שלו, עדיף שהטיפול הרפואי יהיה שם ולא כאן כי בתי החולים נמצאים בחובות מאוד גדולים ולא מצליחים להחזיר כספים בגין הטיפולים הרפואיים שנערכים בארץ.

טל פוקס: לכן רוצים שככל האפשר זרים יתגלו חולים בחוץ לארץ ולא כאן.

טל פוקס: זה נימוק שהוא רלוונטי גם לסטודנטים וגם לאזרחים נוספים, גם אם מקום מושבם הוא כאן באופן זמני.

טל פוקס: עדיין תחשבו על כך שגם אני כסטודנטית בחילופים של חצי שנה בחוץ לארץ, עדיין המקום שבו קופת החולים שלי נמצאת, המקום שנועד לתת לי טיפול רפואי, עדיין הוא בישראל.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ממש לא.

גלעד קריב: לא בטיפול של קורונה.

גלעד קריב: תעשו לי טובה.

טל פוקס: לא.

טל פוקס: הם נמצאים כבר שם.

טל פוקס: אני מדברת על כך שהם נמצאים שם.

גלעד קריב: אחוז הבדיקות שאתם עושים להם, אלה שני אחוזים.

גלעד קריב: זה בלתי נתפס.

גלעד קריב: בן אדם שמחזיק אשרה לישיבה בישראל?

גלעד קריב: צר לי, אתם פועלים בניגוד לרוח הדיונים שהיו כאן וזאת בשני מובנים.

גלעד קריב: ראשית, אתם לא שקדתם די על העניין הזה של ילדים קטינים ובני זוג.

גלעד קריב: אזרח ישראלי שחי עשרים שנים בקליפורניה, איפה הוא אמור לקבל את הטיפול הרפואי שלו?

גלעד קריב: שם.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: אבל הוא פטור מבדיקת PCR.

גלעד קריב: אשתו וילדיו צריכים בדיקת PCR.

גלעד קריב: למה לטרלל את המערכת?

טל פוקס: אני מבינה שאין הלימה מוחלטת בין הקבוצות.

טל פוקס: זה נכון מה שאתה אומר על אזרח.

טל פוקס: חשבנו על זה עוד לפני התיקון הקודם.

טל פוקס: לדעתי זה נאמר בדיון, שאמנם הקבוצה הזאת, היה יותר נכון שתתגלה שם אבל בגלל שאנחנו רצינו להשתמש בתעודות זהות.

טל פוקס: .. נקבע הכלל הזה של אזרחים ותושבי קבע ובעלי אשרה לרישיון ישיבה כללי, שזה מי שמחזיק בתעודה ישראלית, או בתעודת זהות או בדרכון.

טל פוקס: אין לנו איך להבחין בין האזרחים, אז ...

גלעד קריב: זה מה שאמרתם בדיון הקודם ושלחנו אתכם לעשות שיעורי בית.

גלעד קריב: יש סיבה שעורכת הדין ברס היא זאת שמספרת לנו שזאת כמעט המדינה היחידה ב-OECD שמבקשת את הבדיקות האלה?

אסתי ורהפטיג: היא דיברה על הכניסה לישראל.

אסתי ורהפטיג: בשדה התעופה.

אסתי ורהפטיג: היא לא דיברה על בדיקה לפני העלייה למטוס.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: היא דיברה על בדיקה לפני העלייה לקטינים.

גלעד קריב: בדקתם את השאלה של הקטינים?

טל פוקס: לגבי קטינים, זה משהו שרשות האוכלוסין צריכה להתייחס אליו.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אומרת עורכת הדין ברס שבכל המדינות בכלל אין דרישה – גם לזרים שהם קטינים – ולא שולחים ילדים לעשות בדיקת PCR.

גלעד קריב: אנחנו כרגע לוקחים תינוק בן חודשיים שאבא שלו או אימא שלו רוצים להביא אותו לארץ בפעם הראשונה כדי שהוא יראה את הסבתא, לקחת תינוק בן חודשיים ולעשות לו בדיקת PCR.

ליאור ברס: שלא לדבר על זה שכמעט אי אפשר למצוא מקומות שמוכנים לעשות בדיקת PCR לתינוק.

טל פוקס: אני התכוונתי שמה שרלוונטי לרשות האוכלוסין זה ההסברה למה לא לזהות באיזושהי דרך עקיפה את הילדים בלי שהם בודקים את זה.

טל פוקס: זה משהו שהוא לרשות האוכלוסין.

טל פוקס: לגבי פטור גורף לילד, זה משהו שאני מסכימה שצריך להתייחס אליו וצריכה להיות התייחסות גורמי המקצוע.

גלעד קריב: שכרגע לא נמצאים בדיון.

טל פוקס: אין לי איך להתייחס לזה.

טל פוקס: כמובן שמבחינת הסיכון הבריאותי זה ברור.

גלעד קריב: הכול שמענו אבל במדינת ישראל יש יותר חכמים מכל מדינות העולם.

טל פוקס: אני לא חושבת שזה נכון להגיד כל מדינות העולם לא דורשות בדיקות PCR.

גלעד קריב: תביאו את הנתונים.

גלעד קריב: יש לכם נתונים?

גלעד קריב: ביקשתי מכם לבוא עם נתונים.

גלעד קריב: יש נתונים?

גלעד קריב: אתם יכולים לומר לי באיזה מדינות אירופה דורשים מקטינים בדיקת PCR?

ליאור ברס: אני יכולה להגיד.

גלעד קריב: תודה על שירותיך הטובים.

גלעד קריב: התבקש משרד הבריאות לבוא ולנמק למה כאן כן.

גלעד קריב: הזכירה עורכת הדין ברס רעיון טוב.

גלעד קריב: אם באמת יש בעיה בזיהוי של ילדים קטינים ובני זוג בעלייה למטוס, אני מבין את זה.

גלעד קריב: אי אפשר שכל דיילת קרקע בחברת תעופה ברחבי העולם תהפוך להיות זו שצריכה לפרש את החוק.

גלעד קריב: אם אדם רוצה לחסוך את מאות הדולרים לבדיקת PCR או אם אי אפשר לעשות בדיקות PCR, אז שיפנה לקונסוליה מספיק ימים מראש ויבקש פטור לרעייתו ולילדיו הקטינים מביצוע בדיקת PCR והקונסוליה תנפיק לו את זה.

גלעד קריב: אנחנו לא מצליחים להבין מכם מה תמונת המצב.

גלעד קריב: אנחנו לא מצליחים להבין מכם.

גלעד קריב: טוענת עורכת הדין ברס שיש בעיה בביצוע בדיקות PCR במדינות מערביות.

גלעד קריב: נכון או לא נכון מבחינתכם?

גלעד קריב: אתם מכירים את הקושי הזה?

גלעד קריב: לא מכירים אותו?

ליאור ברס: אני רוצה למקד כי נראה לי שזה יעזור לכולם להבין וגם לחברי הוועדה שיושבים כאן.

ליאור ברס: משרד הבריאות, בתיקון האחרון שעבר ב-28 בפברואר, הוא החליט לעשות מהלך שהוא היה לכאורה לטובת התיירות הישראלית ולטובת הקלה בהנחיות הכניסה לישראל באופן כללי.

ליאור ברס: הם החליטו שאנחנו מוותרים על ההבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים, למחלימים ולא מחלימים, אנחנו בעצם זונחים את זה ואנחנו מחליטים שכל הזרים באשר הם עושים בדיקת PCR ולא בדיקת אנטיגן.

ליאור ברס: זה עוד משהו שחשוב להגיד אותו.

ליאור ברס: בדיון שהיה כאן, יושב ראש הוועדה אמר לבחון את העניין הזה של מי שמרכז חייו בישראל ושל בני זוג וילדיהם הקטינים של אזרחים ישראלים אבל אני רוצה ללכת צעד אחורה ולהתריע, לנופף בדגל שאומר שמדינת ישראל היא המדינה היחידה במדינות ה-OECD – ויש לי את זה כאן בטבלה מאוד מסודרת ומאורגנת – שלא עושה הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

ליאור ברס: היא המדינה היחידה, פרט לצ'ילה, שהבדיקה היחידה שמתקבלת אצלה היא רק בדיקת PCR ולא בדיקת אנטיגן מהירה שהיא גם יותר מהירה, גם יותר זמינה וגם עולה בין חצי לשליש מעלות בדיקת PCR.

ליאור ברס: אולי באמת לשאול את עצמנו למה החלטנו לוותר על ההבחנה הזאת בין מחוסנים ללא מחוסנים, בין אנשים שהם אחראיים כלפי הזולת וכלפי הסביבה שלהם והחליטו להתחסן ויש להם חיסון בתוקף ומשרד הבריאות כל הזמן עומד על כך שחיסון הוא יותר מגן מהחלמה מפני מחלה קשה.

ליאור ברס: למה מדינת ישראל היא המדינה היחידה שהחליטה שזה לא משנה שיש מישהו שהוא מחוסן.

ליאור ברס: אנחנו לא מדברים כאן רק על בן זוג של ישראלי שאולי הוא יכול להוכיח שהוא בן זוג ואולי הוא לא יכול להוכיח שהוא בן זוג.

ליאור ברס: יש כאן בן אדם, יש אנשים, אלפי אנשים, שהם מחוסנים בישראל, החיסון בתוקף והם מחוסנים בשלושה חיסונים ובארבעה חיסונים ומדינת ישראל היא המדינה היחידה שאומרת להם לא, אתם תצטרכו לעשות בדיקה ולא רק שתצטרכו לעשות בדיקה אלא תצטרכו לעשות בדיקת PCR.

ליאור ברס: אני מבקשת שאם כבר יש כאן

ליאור ברס: דיון כזה שאין פה מספיק אנשי מקצוע שמדברים, הבאתי גם מידע על כמה עולה בדיקת PCR במדינות באירופה.

ליאור ברס: בדנמרק 186 שקלים, בשוויץ בין 345 ל-550 שקלים, בגרמניה 177 שקלים, במרילנד ארצות ברית 322 שקלים.

עידית ריס: הצורך בבדיקת PCR לזרים היא לא אנטיגן.

עידית ריס: הוסבר בדיון הקודם.

עידית ריס: שהאנטיגן לא מדייק.

ליאור ברס: אתם המדינה היחידה.

גלעד קריב: אני הבנתי.

גלעד קריב: הדיון הזה בעיניי הוא דיון לא ראוי.

גלעד קריב: הוא דיון לא ראוי מכיוון שהתבקשתם לבוא עם מידע, עם תשובות.

אסתי ורהפטיג: אני שוב אומרת, צריך כאן גורם מקצועי.

גלעד קריב: בסדר, אבל אין גורם מקצועי.

גלעד קריב: בואו אני אסביר מה הולך להיות ברגע זה.

גלעד קריב: אני אמליץ לחברי בני בגין לאשר את התקנה של הבדיקות בכניסה לישראל.

גלעד קריב: אני מתכוון לאשר ל-42 ימים בהתאם לבקשה.

גלעד קריב: כולנו מסכימים שבכניסה לישראל – ואין כאן הבחנה בין אדם לאדם – טוב שיעשו בדיקות לכולם.

גלעד קריב: אני מבין שהתקנות פוקעות ב-29 בחודש.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: ב-6 בחודש יש יום דיונים שבעצם זה לא משנה מכיוון שבתקנות הקורונה יש לנו היתר לדון.

גלעד קריב: אני מתכוון לאשר לכם את התקנות האלה עד ה-6 באפריל.

גלעד קריב: אני מודיע לכם שאתם תתייצבו בפני הוועדה, מצדי עם מנכ"ל משרד הבריאות.

גלעד קריב: יצא מכתב מסודר למשרד הבריאות – ודרך אגב, אני מבקש שבפתיחתו תהיה מחאה על אי העברת המידע מצד משרד הבריאות למרות בקשות היושב ראש ואי הגעה מסודרת לדיון – ואתם תתבקשו, לא עורכת הדין ברס, לתת לי את המידע באיזה מדינות זה ההסדר שקיים, אני מבקש התייחסות לזמינות ולמחירים של בדיקות PCR במדינות בעולם.

גלעד קריב: אני מבקש מכם זאת לגבי עשר המדינות בהן כמות הטיסות והנכנסים לישראל היא המובילה.

גלעד קריב: קחו את עשר המדינות מהן מגיעים הכי הרבה אנשים למדינת ישראל ותבדקו כמה עולה בדיקת PCR, האם יש בדיקת PCR, האם אפשר לעשות בדיקת PCR לילדים.

גלעד קריב: תגישו את זה בכתב ותגישו את זה לפני הדיון.

גלעד קריב: תדאגו שהאנשים יהיו כאן כמו שצריך ואז נדון באישור התקנות.

גלעד קריב: אני ממליץ לכם מאוד, במסגרת הדיון, להביא תקנות מעודכנות אחרי מחשבה ודיון שנוגעות גם לתעופה למרות ששם קיבלתם אישור של 42 ימים וגם לכאן.

גלעד קריב: אני גם אדבר על זה עם חבר הכנסת מיכאל ביטון כי מרכז הכובד הוא שם.

גלעד קריב: עד ה-6 באפריל, התקנות תיכתבנה עם הנושא של אישור ישיבה לא כללי.

גלעד קריב: רישיון לישיבת ארעי.

גלעד קריב: אם הייתם טורחים להתכונן לדיון הזה כמו שצריך ולהקשיב לבקשות שלנו, הייתי מקבל טלפון ממשרד הבריאות שאומר מה כן אפשר לעשות לשיטתכם ומה לא, אבל שכחתם את דרך ההתנהלות הזאת.

גלעד קריב: אז בסדר, בין ה-29 ל-6 באפריל, כרגע מי שנכנס דרך היבשה ודרך הגבול, יש לו א/1, יש לו א/3, ייכנס בלי בדיקת PCR.

גלעד קריב: תתארגנו.

גלעד קריב: תודיעו לרשות האוכלוסין לבצע את ההבחנה בין המעברים היבשתיים והימיים לבין המעברים האחרים ותבואו מסודר.

גלעד קריב: אני יושב כאן בפגרה ואין כאן נציג אחד של שירותי בריאות הציבור שיסביר את הצורך האפידמיולוגי בעניין, ודרך אגב, אני חושב שיש.

ליאור ברס: כאזרחית אני גם מאוד אשמח למה החליטו להוציא בדיקות אנטיגן.

ליאור ברס: המדינה היחידה במדינות ה-OECD, חוץ מצ'ילה, שלא מקבלת אנטיגן.

גלעד קריב: בסדר גמור.

אסתי ורהפטיג: אפשר לבקש הפסקה של 10 דקות?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני צריך להצביע.

גלעד קריב: גם לוועדה יש לוחות זמנים.

גלעד קריב: זה מה שיהיה.

גלעד קריב: אני מכבד את הבקשה.

גלעד קריב: קחו 10 דקות.

אסתי ורהפטיג: מה שהיושב ראש אמר, זה תיקון שעכשיו אתה רוצה לעשות?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: חד משמעית.

גלעד קריב: אני לא מוכן יותר לסיפור של א/5.

גלעד קריב: אמרתי לכם את זה חודשים.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה.

אסתי ורהפטיג: אני שואלת מה העניין של קיצור עד ה-6 באפריל.

גלעד קריב: כי אנחנו לא מרוצים.

גלעד קריב: ראשית, זה לא קיים בתקנות של התעופה, ולכן אני נותן לכם את עד ה-6 באפריל כדי שתביאו תקנות חדשות ברוח הזו גם לתעופה.

אסתי ורהפטיג: אולי נקצר את התוקף?

טליה ג'מאל: אני חושבת שהדרך בה ננסח את זה, זה קיצור של תוקף של תקנה 2 ושל תקנה 4(1)(ב).

אסתי ורהפטיג: זה מתפרסם היום.

גלעד קריב: א/1 ו-א/3 מהיום.

אסתי ורהפטיג: כבר עכשיו?

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: יש לכם עד ה-29 לאשר את זה בוועדת שרים.

גלעד קריב: יש גבול להתנהלות האת שחושבת שכאשר אנחנו נבקש מכם מידע, אתם תבואו ובגלל שזה סיסמת הקורונה, הכול יהיה כאן אוטומטי.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: לא יהיה כאן אוטומטי.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין את השיטה הזאת.

אסתי ורהפטיג: אם עכשיו נעשה את השינוי, למה הקיצור?

גלעד קריב: מכיוון שאתם לא נתתם תשובות שהתבקשתם לתת על דברים אחרים.

גלעד קריב: בואו נזכיר מה קרה בפעם הקודמת.

גלעד קריב: שמטתם את ההבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

גלעד קריב: חברנו אורן פסטרנק ב-זום צוהל ושמח על זה וזה בסדר.

גלעד קריב: יש ויכוח האם זה בסדר או לא.

גלעד קריב: יש דעות לכאן ולכאן.

גלעד קריב: כנראה בניגוד לרוב מדינות העולם החלטתם שאנטיגן מוסדי לא טוב וחייבים כאן PCR.

גלעד קריב: זה קרה בפעם שעברה.

גלעד קריב: החלטתם שבניגוד לרוח הוועדה, אתם מצמצמים או מרחיבים את ההבחנה בין הסוגים השונים של הרישיון לישיבת ארעי והטלתם את החובה לבדיקות.

גלעד קריב: תבינו, אלפי אנשים שהם סטודנטים, שהם תלמידי ישיבות, יוצאים בתקופת פסח וחוזרים.

גלעד קריב: מאות אנשי כמורה וכוהני דת בתקופה הזאת יוצאים וחוזרים.

גלעד קריב: בתקופה הזאת אתם שולחים את כל האנשים האלה שיושבים כאן לבדיקות.

גלעד קריב: אתם חושבים שבן אדם חי כאן על אשרת כהונה או בן אדם נמצא כאן כי הוא חוקר שלוש שנים באוניברסיטה העברית, אז שירותי הבריאות שלו לא ניתנים לו כאן?

גלעד קריב: אין לו ביטוח פרטי שמשלם את ההוצאות שלו?

אסתי ורהפטיג: זה תיקון שלהבנתי אתה פותר עכשיו בזה שאתה תוריד את המילה "כללי".

גלעד קריב: אני מייעץ ליועצת המשפטית להיות גמיש אתכם ולהסתפק בקיצור של התוקף.

גלעד קריב: אם אני אלך עם הסנטימנט הכעוס שלי כרגע, אנחנו נאמן אתכם עכשיו בפרוצדורה של ללכת לאשר בוועדת השרים את השינויים בתקנות.

אסתי ורהפטיג: זה באמת לא מתוך מקום של לעבוד קשה.

גלעד קריב: אתם עובדים הכי קשה בשירות הציבורי ואני באמת חושב כך.

אסתי ורהפטיג: אנחנו באמת מנסים לא לשים את השיקול הזה.

אסתי ורהפטיג: אני דואגת בגלל הפער הזה ומחוסר ה-... בימים האלה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו באמת מבינים את ההערות .

אסתי ורהפטיג: צר לי.

גלעד קריב: השעה 13:30 וד"ר שלמון לא ייתן לי את התשובות שאני צריך כי התשובות שביקשתי הן לקבל בכתב את פרטי הבדיקה שלהם על הזמינות שלהם.

גלעד קריב: דוקטור אשי שלמון אדם מאוד מאוד מכובד, אבל הוא זה שבדק את בדיקות הPCR בחוץ לארץ?

גלעד קריב: יש לו את המידע?

אסתי ורהפטיג: אני מחכה שהוא יעלה וישיב.

גלעד קריב: אני חושב שזה לא לכבודה של הוועדה.

גלעד קריב: אם הייתי מעלה עכשיו שאלות, במקרה הייתה תקלה ואין כאן נציג, לפעמים זה קורה – אני מבין.

גלעד קריב: אי אפשר כל היום לענות על שאלות של חברי כנסת.

גלעד קריב: לפעמים יש תקלה, בן אדם תכנן להיות בדיון, הדיון נדחה והוא לא הגיע.

גלעד קריב: זה שונה ממה שאנחנו חווים כאן.

גלעד קריב: הדיון הזה התקיים.

גלעד קריב: כבר גילינו את אוזנינו שלא נחה דעתנו מהביטול של האנטיגן המוסדי, מביטול הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים שמרחיב דרמטית את החייבים בבדיקות PCR, מרוחב היריעה של אלה הפטורים הבדיקות כי הם כמו אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: לא חשבתם לרגע בשבועיים-שלושה האלה מה הפתרון שמביאים לילדים קטינים.

גלעד קריב: אמרתם לנו שזה קשה, אז זה קשה, אז אלפי האזרחים הישראלים שיגיעו עם ילדיהם הקטינים ועם בני הזוג שלהם שאין להם דרכון ישראלי והם לא אזרחים ישראלים יגיעו לכאן בפסח והם צריכים להוציא עוד 2,000 שקלים בלי שיש לזה שום הצדקה אפידמיולוגית?

גלעד קריב: למה?

גלעד קריב: אני לא מבין את זה.

גלעד קריב: כל הסוגיות האלה עלו.

גלעד קריב: הייתם מביאים דגם ביניים, הייתם אומרים שבזה אנחנו פותרים, בזה אנחנו לא פותרים, ניחא.

גלעד קריב: אתם יודעים שהדיונים עלו כאן בוועדה, אז אתם הולכים לוועדת הכלכלה ומאשרים ל-42 ימים את אותן תקנות שמשפיעות על תנועה של מאות אלפים שיחזרו לכאן ב-42 הימים הקרובים מחוץ לארץ בשיא עונת הפסח?

גלעד קריב: כל יום יוצאים מישראל 50 אלף אנשים.

גלעד קריב: תעשו את המכפלות כמה אנשים יחזרו לכאן ב-40 הימים הקרובים.

גלעד קריב: תחשבו על זה.

גלעד קריב: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: אם אתם כל כך חרדים מסיפור הכניסה של תחלואה, למה אתם לא מחייבים גם את האזרחים הישראלים ב-PCR?

גלעד קריב: חייבת להיות הצדקה לכך.

ליאור ברס: הכול עבד טוב כשהיה אנטיגן לכולם.

גלעד קריב: אני לא יודע מה עובד הכי טוב.

גלעד קריב: מבחינתי מי שאומר מה עובד הכי טוב בתחום הבריאותי, אלה שירותי בריאות הציבור.

גלעד קריב: שיבואו ויאמרו אבל שמעתם הערות בוועדה ולא עשיתם שום דבר.

גלעד קריב: דווקא בעניין ה-קרוזים אין לנו בעיה.

טליה ג'מאל: אני כן מציעה שאולי נשמע את ההסבר.

גלעד קריב: תציגו את ההסדר של ה-קרוזים.

גלעד קריב: אין לי בעיה לשמוע את נציגי הנמלים אבל זאת לא הבעיה שלנו.

גלעד קריב: על פניו נראה שאת חובת ביצוע הבדיקה בכניסה לישראל וכל מה שקשור ב-קרוזים, אנחנו צריכים לאשר ל-42 ימים.

גלעד קריב: בנושא הבדיקות בכניסה לישראל, היועצת המשפטית ממליצה לי לא ליצור את ההבחנה ואתם מבקשים, אז בסדר, לא ניצור את ההבחנה אבל אני אודיע שהתקנות הן עד ה-6 באפריל.

גלעד קריב: לא תביאו משהו יותר קוהרנטי ולא תהיו בדיון, לא תבואו איתנו בדין ודברים - ואני ממליץ לכם לעשות את זה גם בתיקון תקנות לגבי נושא התעופה - בסדר כאן ב- באפריל ואני אומר לכם שאני לא מאשר לכם.

גלעד קריב: לכו למליאה.

גלעד קריב: בואו נראה אתכם מכנסים את המליאה בחול המועד פסח.

גלעד קריב: בהצלחה לכולנו.

גלעד קריב: תציגו את ההסדר לגבי ה-קרוזים.

גלעד קריב: נשמע את נציגי הנמלים ונראה אם הם תומכים בהסדר או לא.

אסתי ורהפטיג: אני מבינה שאשי עלה עכשיו ל-זום.

גלעד קריב: בסדר, אבל אני לא פותח עכשיו לדיון.

גלעד קריב: אין לכם את הנתונים.

אסתי ורהפטיג: יכול להיות שיש לו.

אסתי ורהפטיג: אני מקווה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אתם לא נתתם לנו.

גלעד קריב: הוא עלה, בבקשה, נשמע אותו.

גלעד קריב: דוקטור שלמון, בבקשה אדוני.

שלמון: צוהריים טובים.

שלמון: ראשית, התנצלות.

שלמון: סיימנו דיון עם השגריר האמריקאי.

שלמון: אני מבין שיש כאן שאלות שנוגעות ל-קרוזים ואני אשמח לענות עליהן ויש שאלות שנוגעות לבדיקות בעלייה למטוס.

שלמון: האם אני צודק?

טליה ג'מאל: כן.

שלמון: אין לנו נתונים מובהקים אבל כרגע זה עומד כך שאזרח זר צריך לעשות בדיקה בכל קונטקסט ואזרח ישראלי כרגע פטור מבדיקה לפני העלייה למטוס אלא עושה בדיקה רק לאחר הנחיתה.

שלמון: אין כרגע הבדל בין תת קבוצות של אזרחים זרים.

שלמון: זה נראה לי מהותית בנסיבות האלה כן מידתי.

שלמון: לא מדובר כאן על איזושהי הקלה ואין שום דרך אמיתית - - -

גלעד קריב: אדוני, אני ביקשתי בדיון הקודם לקבל נתונים על זמינות בדיקות ה-PCR במדינות המערב.

גלעד קריב: ביקשתי לשאול איזו עוד מדינה נוקטת במדיניות של מדינת ישראל.

גלעד קריב: יש לך תשובה?

שלמון: קודם כל, זמינות קיימת באופן מלא בכל מדינות המערב.

שלמון: לאחרונה טסתי לא מעט, עוד כשהיה צריך להיבדק.

שלמון: לא הייתה בעיה באף אחת מהמדינות להיבדק, בזמן סביר וגם בעלויות סבירות ברוב המדינות.

גלעד קריב: מה זה עלויות סבירות?

שלמון: כל דבר בין 30 ל-80 יורו.

שלמון: זה כמקביל.

שלמון: אני יכול להגיד את מה שאני לפחות שילמתי במהלך החודשים האחרונים.

גלעד קריב: זאת הדרך להביא מידע לוועדה?

גלעד קריב: ממסעותיו של עובד משרד הבריאות?

שלמון: אפשר להציג את זה כך.

שלמון: אני לא הייתי בדיון הקודם שלך וגם לא אני אישית אמרתי שאני אביא לך את הנתונים.

שלמון: אני אומר לך מה שידוע לנו כרגע.

גלעד קריב: איזה מדינות נוספות בעולם המערבי אוחזות במדיניות שלכם?

גלעד קריב: יש לך תשובה?

שלמון: אני צריך לבדוק לך כי זה משתנה על בסיס יומי.

שלמון: אני לא רוצה לטעות ולהטעות.

גלעד קריב: הבנתי.

גלעד קריב: אני לא ממשיך את הדיון.

גלעד קריב: תודה דוקטור שלמון.

גלעד קריב: כעסי הוא לא אליך אישית.

גלעד קריב: אני מתנצל אם זה נשמע כך.

שלמון: אני מתנצל.

שלמון: אני לא הייתי בדיון הקודם ולא אני זה שהתחייב לנתונים.

שלמון: אם תקבע דיון לימים הקרובים, אני אחזור אליך עם תמונה מעודכנת ומדויקת של כל מדינה.

גלעד קריב: דוקטור שלמון, הכול בסדר.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: גם מפאת כבודך אני לא מרגיש שאני רוצה להתקיל אותך בשאלות.

גלעד קריב: ברור שמשרד הבריאות לא מוכן לדיון.

גלעד קריב: לפעמים זה קורה.

גלעד קריב: לכן לא תקבלו את הבקשה להארכת התקנות ואתם תבואו לדיון נוסף בצורה מסודרת.

גלעד קריב: הכול בסדר.

גלעד קריב: לפעמים זה קורה אבל כמו שלכם יש אחריות גם לנו יש אחריות.

גלעד קריב: האחריות שלנו היא לא להצביע במקום שבו לא עונים לשאלות שלנו.

גלעד קריב: זאת האחריות שלנו.

גלעד קריב: נצביע על קיצור התקופה.

גלעד קריב: מה ההסדר בתחום ה-קרוזים?

גלעד קריב: אחר כך נשמע את הנמלים ואני מצביע.

אסתי ורהפטיג: לקראת החזרת הפלגות הנופש, התיקון שאנחנו מציעים נועד להקל על המשתתפים בהפלגות האלה כך שאת הבדיקה בכניסה לישראל, הבדיקה שנעשית אחרי שנכנסים, שהיא חלה על כל מי שנכנס לישראל, הם יוכל לעשות אותה כשהם עדיין על הספינה, בעגינה של הספינה, במהלך 24 השעות לפני שהם נכנסים לישראל.

אסתי ורהפטיג: אז יהיה איסוף של הדגימות.

אסתי ורהפטיג: כאשר הספינה עוגנת בנמל ייקחו אותם לאותה מעבדה, כך שהתשובות יתקבלו במהלך הלילה או לקראת הבוקר.

אסתי ורהפטיג: זה יחסוך להם את זמן הבידוד.

גלעד קריב: כמה שעות עד תוצאת ה-PCR.

אסתי ורהפטיג: כן.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: לגבי אנשים שיוצאים בהפלגה מישראל וחוזרים בהפלגה לישראל, הבנתי שכאן יש איזשהו הסדר מיוחד לגביהם.

טליה ג'מאל: בוועדת כלכלה אישרו אתמול הסדר לגבי ספינות שיוצאות מישראל וחוזרות לישראל.

טליה ג'מאל: הם כן דורשים מישראלים לעשות בדיקת אנטיגן לפני העלייה להפלגה.

גלעד קריב: אבל זה לא כאן.

טליה ג'מאל: זה לא כאן.

גלעד קריב: יש לנו שני דוברים מהנמלים.

גלעד קריב: מר זוהר רום ואחריו דרור גדסי.

זוהר רום: צוהריים טובים.

זוהר רום: אני מנהל התיירות והקרוזים בנמל חיפה.

זוהר רום: אין לי הערות לפרוטוקול.

זוהר רום: בוצע בשיתוף מלא אתנו, עם הסוכנים של התיירות הנכנסת.

זוהר רום: רק הערה אחת בלבד.

זוהר רום: אניות הקרוזים מתכננות הרבה זמן לחזור ולפקוד את ישראל.

זוהר רום: הן בונות את זה ומתכננות ואמורות לבוא בצורה מכובדת מאוד החל מה-14 באפריל והלאה.

זוהר רום: אני מבקש להחיל את הנוהל הזה של הבדיקות בים – מה שמאוד עוזר ומאוד מקל – לתקופה ארוכה ככל האפשר.

גלעד קריב: אין בעיה.

גלעד קריב: אין כוונה אחרת.

זוהר רום: אם אפשר לתת להם ודאות שזה נוהל שיכול לקרות - לאף אחד אין הערות.

גלעד קריב: תודה רבה.

גלעד קריב: דרך אגב, מה העמדה שלכם לגבי הבדיקות?

גלעד קריב: אני מבין שגם כדי להעלות על אניית קרוז שיוצאת מברצלונה ומגיעה לנמל חיפה עם ירידה, צריך גם בדיקת PCR כשעולים לספינה.

גלעד קריב: לא?

זוהר רום: לפני שהם עולים לספינה, הם תמיד מחויבים או בבדיקת PCR או באנטיגן.

זוהר רום: העברנו להם שהחובה תהיה PCR לתיירים והם יודעים זאת.

טליה ג'מאל: זה ההבדל עליו דיברנו קודם.

טליה ג'מאל: זרים מחויבים בבדיקת PCR בלבד ולא באנטיגן.

גלעד קריב: אזרח זר ספרדי עלה לקרוז בברצלונה, קרוז שעובר בארבע מקומות ומגיע לחיפה.

גלעד קריב: מה הוא חייב?

זוהר רום: לפני הוא עולה בפיראוס הוא עושה בדיקת PCR, יממה לפני שהוא מגיע לחיפה הוא עושה עוד בדיקת PCR באנייה על ידי גוף מורשה שנבדקת במעבדה בישראל.

גלעד קריב: אם כן, הוא עושה פעמיים.

עידית ריס: היעד האחרון לפני ישראל, 72 שעות לפני העלייה ביעד האחרון, הוא עושה בדיקת PCR.

זוהר רום: לפני שהוא עולה לאנייה.

עידית ריס: הבדיקה ב-24 שעות לפני העגינה והירידה בנמל כאן, מחליפה את הבדיקה בכניסה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: מר דרור גדסי מנמל אשדוד.

דרור גדסי: שלום מכובדיי.

דרור גדסי: אניות הקרוז אצלנו בנמל מדברות רק על זרים.

דרור גדסי: זה נושא שיש בו פצע פתוח.

דרור גדסי: התיירים האלה באים מחוץ לארץ, מגיעים לנמל אשדוד, בנמל אשדוד יורדים כ-2,000 או 3,000 נוסעים ועוד 1,500 אנשי צוות.

דרור גדסי: כל האנשים האלה צריכים להיבדק.

דרור גדסי: התיירים יורדים לטיול יומי, של יום אחד.

דרור גדסי: הסוכן האנייה מביא חברת דיגום.

דרור גדסי: הדיגום אורך מספר שעות.

דרור גדסי: קבלת התשובות אורכת מספר שעות והתייר - שבסוף מורשה לרדת מהאנייה אחרי שעבר את ביקורת הגבולות ואימתנו שהוא תקין מבחינת PCR - כבר לא נשאר לו זמן לשהות בארץ.

דרור גדסי: זאת אומרת, אתמול הייתה לנו כאן יאכטה וירדו בסך הכול 70 אנשים.

דרור גדסי: הם יצאו מהנמל באזור שעה 2:00 אחר הצוהריים, הלכו למסעדה בירושלים ונאלצו לחזור כי ההפלגה ליעד הבא בחוץ לארץ יצאה ב-8:00 בערב.

דרור גדסי: הם לא הספיקו יותר מדי.

דרור גדסי: הזמן כאן הוא קריטי.

דרור גדסי: ממד הזמן של הדיגום וקבלת התוצאות.

דרור גדסי: כל הנושא שסובב את ה-PCR הוא מאוד מאוד קריטי.

דרור גדסי: התיירים האלה לא זוכים לתיירות או לשירות בתיירות כנדרש.

דרור גדסי: האופציה הראשונה שאנחנו חשבנו עליה היא לעשות כמו שאנחנו עושים עם בקרים.

דרור גדסי: ביקורת הגבולות – כדי לצמצם את העבודה שלהם בנמל - אנחנו מטיסים אותם לחוץ לארץ והם מתחילים את עבודת ביקורת הגבולות במהלך ההפלגה מנמל שהוא לפני נמל אשדוד אל נמל אשדוד.

דרור גדסי: מטיסים אותם לשם והם עושים את עבודת ביקורת הגבולות.

דרור גדסי: כאשר התייר מגיע לנמל, יש עליו את כל המידע והוא מורשה לרדת או לא מורשה לרדת, הכול בהתאם לנהלים שם.

דרור גדסי: חשבנו לעשות אותו דבר עם חברות הדיגום.

דרור גדסי: להטיס אותן לעשות את הבדיקות והדיגומים של ה-PCR תוך כדי ההפלגה כדי לצמצם את זמני הדגימה ומה שיישאר זה לקחת את הבדיקה למעבדה, להמתין 4 שעות ובכך לצמצם את הזמנים.

דרור גדסי: אופציה שנייה היא דיגום על גבי סיפון האנייה.

דרור גדסי: זאת אומרת, כאשר האנייה מגיעה לפתח נמל, כבר שם להעלות את הדוגמים כדי לבצע את הדגימה על סיפון האנייה אצלנו.

דרור גדסי: גם זה יצמצם במעט את הזמנים.

אסתי ורהפטיג: זה מה שמוצע.

דרור גדסי: נושא שני הוא נושא התמחור.

דרור גדסי: במכרז שעושים, מחיר הבדיקה שעושים בנתב"ג הוא 400 שקלים לבדיקת PCR.

דרור גדסי: אצלנו הבדיקה עולה 130, 140, 150 שקלים.

דרור גדסי: הפער הזה לא מובן בין בדיקת PCR שעושים בנמל אשדוד – לגבי חיפה אני לא ודע - לבין המחיר שגובים בנתב"ג.

דרור גדסי: דבר שני, וזה מבחינתנו העניין הקריטי ביותר.

דרור גדסי: בנמל, בשונה מנתב"ג ושונה ממקומות אחרים, מתוך חוק הגנת הפרטיות אין לי את המידע.

דרור גדסי: אני לא יודע מי חיובי ומי שלילי כי המידע הזה חסוי והמידע הזה ניתן לאותו נבדק בלבד.

דרור גדסי: אני לא יודע מי שלילי ומי חיובי אלא אם כן אותו נוסע – אותו אחד מתוך 3,000 – יחתום על ויתור סודיות רפואית או דרך אחרת שתאפשר לי לדעת שהוא בריא.

דרור גדסי: בדיקת אנטיגן תשפר את המצב פלאים, תוך הנחיות משרד הבריאות כמובן.

דרור גדסי: אלה הסוגיות שכואבות לנו.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני מציע שגורמי משרד התחבורה ידברו בנושא עם משרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: הכול היה מתואם איתם.

גלעד קריב: הדבר מתואם?

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: בתיאום מלא.

טליה ג'מאל: אני כן אשאל לפרוטוקול, ברשותך.

טליה ג'מאל: ההסדר היום בצו בידוד בית שמדבר על חובת בידוד של חוזרים לישראל קובע שכל אדם שחוזר לישראל חייב בבדיקת PCR.

טליה ג'מאל: זה בהתאם לחוות הדעת האפידמיולוגיות שהבאתם לנו.

טליה ג'מאל: הוא חייב בבידוד עד לקבלת התשובה השלילית או 24 שעות ממועד ביקורת הגבולות.

טליה ג'מאל: אם המעבדה מתעכבת יותר מ-24 שעות, אנחנו נותנים לו את הפטור הזה במסגרת ניהול הסיכונים.

טליה ג'מאל: ההבנה שלנו בהיערכות עם משרד הבריאות הייתה שבהקשר של הספינות, ה-24 שעות עדיין ייספרו מהרגע שהוא אמור לרדת מהספינה.

טליה ג'מאל: כלומר, ביקורת הגבולות נעשית כאן ולכן 24 השעות האלה הן כן במקביל לעבודת המעבדה.

טליה ג'מאל: כלומר, זה לא ש-24 השעות מתחילות להיספר מהמועד של לקיחת הדגימה ואז רק מגיעים אחרי 24 שעות לארץ והוא פטור להסתובב בישראל עוד לפני שקיבלנו תשובה.

טליה ג'מאל: מהדובר האחרון הבנתי שיכול להיות שדווקא ביקורת הגבולות בספינות קרוז נעשית עוד לפני ההגעה לכאן ועוד לפני העגינה.

עידית ריס: לא.

עידית ריס: ביקורת הגבולות נעשית בנמל אחרי שעוגנים ויורדים מהספינה.

טליה ג'מאל: זה אחרת ממה שאמר נציג הנמל.

עידית ריס: זה מה שהוא הציע.

עידית ריס: זה רעיון שלו.

עידית ריס: זה לא מה שקורה בפועל.

אסתי ורהפטיג: אני לא יודעת אם זה ההליך הסופי שלהם.

אסתי ורהפטיג: יכול להיות שהם מתחילים את התהליך על האנייה.

אסתי ורהפטיג: ממה שאנחנו הבנו, הכניסה לישראל במובן הפשוט שממנו מתחיל הבידוד היא רק אחרי שהם יורדים מהספינה ולכן אנחנו לא מחייבים בבידוד על הספינה.

טליה ג'מאל: בהקשר הזה, הנוסח של סעיף י1(1).

אסתי ורהפטיג: רשות האוכלוסין אמרה לנו שהשלמת התהליך נעשית אחרי שהם יורדים.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, התייחסות לתקנות האלה ואך ורק אליהן.

אורן פסטרנק: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אורן פסטרנק: אני רוצה להציג קול אחר שטוען שצריך לבטל את חובת הבדיקות בכניסה לישראל משום שהבנו כבר שאותן בדיקות לא הצליחו לעצור כניסה של וריאנטים לישראל.

אורן פסטרנק: כלומר, הקונספציה הזאת לא עבדה במשך השנתיים האחרונות.

אורן פסטרנק: גם כאשר סגרו את השמיים הרמטית, זה לא מנע את כניסת הווריאנטים ואני מבין שזו המטרה כשעושים את הבדיקות האלה.

אורן פסטרנק: אני אומר את הדברים במיוחד נוכח הצהרות שיוצאות ברגעים אלה בפושים של כתבים על עמדת משרד הבריאות שנוכח הגעת גל שישי, צריך לסגור שוב את השמיים בישראל.

אורן פסטרנק: אני מציע להסתכל נכוחה על מה עבד ומה לא עבד בשנתיים האחרונות.

אורן פסטרנק: בנוסף, אין גם משמעות לתוצאות בדיקה עבור לפחות אוכלוסיות מסוימות.

אורן פסטרנק: למיטב זיכרוני והבנתי מחלימים פטורים מבידוד.

אורן פסטרנק: כלומר, הם מחויבים לעשות את הבדיקה.

אורן פסטרנק: קשה להם למצוא היכן לעשות את בדיקת ה-PCR.

אורן פסטרנק: בחוץ לארץ הם לא צריכים אבל כשהם נוחתים בארץ הם צריכים לעשות אותה ולשלם עליה כך שזה בעצם מס אבל הם פטורים מבידוד.

אורן פסטרנק: כלומר, הם עושים בדיקה שאין לה שום משמעות.

אורן פסטרנק: אני לא יודע אם כולם שמו לב לניואנס הזה.

אורן פסטרנק: אם הם פטורים, אולי צריך לתת להם פטור מהבדיקה או שאם משרד הבריאות יחליט שהוא עושה את זה לטובת ריצופים - שהוא יממן את זה.

אורן פסטרנק: צריך לבדוק האם משרד הבריאות מתכון לעשות עוד פטורים כאלה.

אורן פסטרנק: בעוד כמה ימים צריך להיכנס צו בריאות חדש והשאלה האם הולכים לתת פטור רק למחוסנים או לא.

אורן פסטרנק: הם יצטרכו לתת כאן את התשובות על כך.

אורן פסטרנק: כמובן שעמדתנו ידועה.

אורן פסטרנק: אין שום מקום להבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: אמרה קודם עורכת הדין ליאור ברס, ואני מברך על פעילותה האזרחית, והיו דברים חשובים שהיא הציגה אבל אני אענה רק בהתייחסות למה שהיא אמרה לגבי ההבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: אסור שתהיה וזה לא משנה מה קורה בעולם.

אורן פסטרנק: העולם הולך אחרי ישראל.

אורן פסטרנק: ישראל היא מדינת הניסוי/מחקר.

אורן פסטרנק: הנתונים כפי שהעברתי לכבודו מראש לפני הדיון, מראים בצורה חד משמעית שרוב המאומתים עד גיל 60, שכנראה גם אלה שבעיקר יוצאים וחוזרים – אבל אין לי את הסטטיסטיקה לכן אני לא מתחייב לזה אבל אני אתן גם את הנתונים של מעל גיל 60 - - -

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ביקשתי התייחסות שלך לתקנות.

גלעד קריב: שמעתי.

אורן פסטרנק: התייחסתי.

גלעד קריב: אנחנו לא בדיון אם יש מקום להבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

גלעד קריב: זה לא הדיון כרגע.

אורן פסטרנק: מצוין.

אורן פסטרנק: אני מברך על כך.

אורן פסטרנק: אם כך, אני מברך על הדברים ואני יכול לקצר.

גלעד קריב: תודה אדוני.

גלעד קריב: ניגש להצבעה.

גלעד קריב: את התקנות של ה-קרוזים ושל הבדיקות בכניסה לישראל נאשר ל-42 ימים.

גלעד קריב: את התקנות האחרות אנחנו נאשר כרגע בלי שינויים עד ה-6 באפריל.

טליה ג'מאל: תקנה 2 ותקנה 4(1).

גלעד קריב: אני אאשר בלי תיקונים כדי לא לייצר כאן פער למול נושא התעופה וסיטואציה מורכבת מבחינת המליאה.

גלעד קריב: אני בעצם מאריך את התקנות בשבעה ימים כי זה מה-29 עד ה-6 באפריל.

גלעד קריב: אתם תקבלו מכתב, תתבקשו להמציא פרטים בכתב 48 שעות לפני הדיון.

גלעד קריב: את התקנות ממילא תצטרכו להביא ב-1 באפריל.

גלעד קריב: אני מאוד ממליץ לכם לא להביא לכאן תקנות שלא כוללות את כל מי שיש לו אשרת ישיבה בישראל.

גלעד קריב: אני ממליץ לכם להביא גם תקנות כאלה בתחום התעופה.

גלעד קריב: אני אדבר עם יושב ראש ועדת הכלכלה.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל מידע על איזה מדינות בעולם המערבי - אם אתם רוצים להתייחס ל-OECD, בבקשה - יש להן הסדר דומה כמו להסדר שלנו בתחום ה-PCR.

גלעד קריב: ככל שמדינת ישראל תהיה מהבודדות בעולם שדורשת בדיקת PCR, אני מבקש גורם בכיר במערך שירותי בריאותה ציבור שיבוא ויצדיק את הצורך כי מדובר על שתי בדיקות PCR.

גלעד קריב: אני רוצה לקבל הסבר למה צריך להטיל נטל כספי שבמצטבר הוא פשוט דרמטי.

גלעד קריב: גם בדיקת ה-PCR, כפי שציין עורך דין פסטרנק, בכניסה, העלות שלה מושתת על האדם.

גלעד קריב: אני מבקש להבין את זה.

גלעד קריב: אני מבקש שיימצא ביחד עם משרד החוץ מתווה של פתרון ליכולת לבקש פטור במקרה של בן זוג ושל קטינים מבדיקת PCR, במקרה של נסיעה משותפת עם האזרח הישראלי.

גלעד קריב: אני לא בטוח שיש מקום להבחנה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להקריא.

גלעד קריב: נכון?

טליה ג'מאל: כן.

טליה ג'מאל: לא נכניס את התנאים שאמרנו על הסעיף העונשי.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אתם תבואו עם תיקון של הסעיף העונשי בגוף התקנות עצמן, ב-6 בחודש.

טליה ג'מאל: תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל) (תיקון מס' 10), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותה לפי סעיפים 4(א)(2), 7א(א)(2) ו-23 עד 25 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף-2020 (להלן – החוק) ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, מתקינה הממשלה תקנות אלה: כאן חשוב לומר לפרוטוקול שיש כאן טעות בטמפלט שהביאו לנו.

טליה ג'מאל: בגלל שאנחנו עכשיו במצב בריאותי מיוחד, התקנות תמיד יצטרכו לקבל אישור פרלמנטרי מראש ולכן החלופה צריכה להיות או באישור הוועדה הרלוונטית או באישור הכנסת ולא הסעיף שמפנים אליו כאן.

טליה ג'מאל: בתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (חובת ביצוע בדיקה בכניסה לישראל), התשפ"א-2021 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 1, בסופה יבוא: ""תקנות דיגום וביצוע בדיקת קורונה" – תקנות בריאות העם (דיגום וביצוע בדיקת קורונה), השתפ"א-2021".

בסופה יבוא: "יראו אדם הנכנס לישראל בהפלגה למטרות תיירות וביצע בדיקה באמצעות מפעיל נקודת איסוף הרשום במרשם לפי תקנות דיגום וביצוע בדיקות קורונה, במהלך ההפלגה ב-24 שעות שלפני עגינת כלי השיט בנמל בישראל, ולא שהה מחוץ לכלי השיט מביצוע הבדיקה עד העגינה, כאדם שעמד בחובתו לפי תקנת משנה זו".

בסופה יבוא: אחרי הגדרת "איש צוות", "הפעלה מסחרית" ו"כלי טיס" יבוא: ""הפלגה למטרות תיירות" – הפלגה שמעל 60 אחוזים מנוסעיה, לא כולל אנשי הצוות בכלי השיט, נכנסים לישראל לפחות מ-48 שעות מרגע עגינת כלי השיט בנמל עד לעליית הנוסעים חזרה לכלי השיט".

אווירי" יבוא: "צוות בכלי שיט" – צוות כהגדרתו בחוק הספנות (ימאים), התשל"ג-1973".

אווירי" יבוא: אני ממליצה גם כאן להסתכל שוב על ההגדרה לקראת התיקון ב-6 באפריל.

אווירי" יבוא: בתקנה 9 לתקנות העיקריות, במקום "כ"ה באדר ב' התשפ"ב (28 במרס 2022)" יבוא "ח' באייר התשפ"ב (9 במאי 2022)".

אווירי" יבוא: כאן נוסיף אחר כך בנוסח שתקנה 2 ו תקנה 4(1) מוארכות רק עד ה-6 באפריל.

אווירי" יבוא: תחילתן של תקנות אלה ביום כ"ו באדר ב' התשפ"ב (29 במרס 2022).

גלעד קריב: מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: אושר

גלעד קריב: התקנות אושרו פה אחד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאנחנו כנראה בפתחו של, אני לא יודע אם גל נוסף, אבל מצב של תחלואה מוגברת ואנחנו ערים לצורך לשים את לבנו לעניין הזה.

גלעד קריב: תקופה לא פשוטה של כניסה ויציאה של מאות אלפי אנשים בתחנות הגבול של מדינת ישראל.

גלעד קריב: הכול ברור.

גלעד קריב: אני ממש מבקש, אל תקלו ראש בנטל כספי שיכול להגיע למשפחה בסכום של אלפי שקלים בגלל משטר הבדיקות.

גלעד קריב: היכן שצריך, צריך, אנחנו נגבה אתכם אבל לא ללכת כל הזמן לאופציה הכי קיצונית ולא לייצר מטריצה, גם בלי אנטיגן, גם בדיקה לפני ובדיקה כאן, צרו איזושהי מטריצה הגיונית.

גלעד קריב: בעניין הזה לא צריך תמיד להיות באופציה הכי קיצונית בכל מדינות העולם המערב.

גלעד קריב: מכובדיי, תודה.

גלעד קריב: שבת שלום לכולם.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, תודה שטרחת ובאת.

זאב בנימין בגין: בכבוד.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: שבת שלום לכולם.

גלעד קריב: כנראה ניפגש עוד לפני חג הפסח.