ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 251, 2022-03-23 14:30

אלכס קושניר: אז אנחנו פותחים את הישיבה ועוברים לסעיף האחרון בסדר היום של היום – פירוט ותקצוב תכניות הסיוע לעולים ותושבים חוזרים מאוקראינה.

אלכס קושניר: זה בעצם דיון מעקב, דיון שני לאחר שעשינו דיון לפני כשבועיים והעלינו כמה סוגיות שחשוב לנו להבין איפה הדברים עומדים.

אלכס קושניר: אנחנו מבינים שהעולים והתושבים החוזרים שמגיעים לכאן הם בעצם סוג של פליטים, במובן הזה שבעצם הם עזבו את כל החיים שלהם ומגיעים לכאן ללא כלום, ואני יודע שהממשלה עושה הרבה מאד צעדים כדי לסייע להם ולהעניק להם סיוע תוספתי.

אלכס קושניר: בדיון הקודם העלינו את הסוגיות של ביטוח בריאות ואת הסוגיות של הסיוע לתושבים החוזרים, וכן את הסוגיות של הסיוע התוספתי לעולים, ולכן אני מאד אשמח לשמוע את מנכ"ל מרכז הקליטה.

אלכס קושניר: אני יודע שאתה קצר בזמן ואנחנו אלה שהזזנו את הדיון אז אנחנו ניתן לך את זכות הדיבור, רק לפני כן אני רוצה לברך את שר האוצר על ההחלטה להקים 2,500 קראווילות בשלושה מקומות בארץ: בנוף הגליל, בראשון לציון ובאשדוד.

אלכס קושניר: אני מאד מקווה שזה ייעשה מהר ככל שניתן.

אלכס קושניר: אז רונן, בבקשה.

רונן כהן: תודה רבה אדוני היו"ר, תודה גם על הזימון לדיון הזה ועל המעקב בנושא הזה, אנחנו צריכים אתכם איתנו ויודעים שאתם איתנו.

רונן כהן: קודם כל חשוב לומר, אולי טיפה כרקע, רק לגבי הנתונים, שיש פה כבר 7,600 איש שכבר הגיעו לפה, גם עולים וגם זכאי עלייה, שזכאי העלייה אנחנו מקווים שיהפכו להיות עולים, אנחנו מאמינים, אנחנו רואים שהם רוצים.

רונן כהן: אנחנו עכשיו בכמה מאמצים, הראשון זה כמובן הקליטה שלהם במדינת ישראל, בנתב"ג, השלב הבא זה הקליטה שלהם בבתי המלון, לעטוף אותם.

רונן כהן: כמובן השלב הבא, במקביל, וכל מה שאני אומר זה במקביל, זה לייצר את אותם תנאים כדי שכל מי שרוצה יוכל, בשרשרת ייצור מאד סדורה, לעבור ממעמד של תייר למעמד של עולה.

רונן כהן: אנחנו כל הזמן עובדים ברצף.

רונן כהן: היום כבר יש שבע נקודות שאנחנו מגדירים אותן כ- one stop shop"" שיש בהן נציגים של נתיב, נציגים של רשות האוכלוסין, ונציגים של משרד העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: איפה הנקודות האלה נמצאות?

רונן כהן: יש לנו באשדוד ויש לנו בירושלים, בבאר שבע, תל אביב, חיפה, נוף הגליל.

ינון אזולאי: מה זה הדבר הזה?

רונן כהן: "וואן סטופ שופ" זה אומר שאנחנו בעצם במקום אחד מייצרים את כל התהליך הזה, שמרגע שהוא עובר בדיקה של נתיב שהוא זכאי, עובר דרך רשות האוכלוסין שמוציאה לו במקום את תעודת הזהות, עובר דרך העמדה שלנו שמוציאה לו את תעודת העולה.

אלכס קושניר: הנקודה השביעית חסרה לי.

רונן כהן: נתניה.

רונן כהן: ביום ראשון מצטרפים עוד חמישה מקומות, בעצם כל המרחבים שלנו, חדרה, פתח תקווה.

ינון אזולאי: אין לכם נקודה יותר צפונית?

רונן כהן: צפונה יותר - נוף הגליל, חיפה.

רונן כהן: אין לנו מרחבים יותר צפוניים לזה.

אלכס קושניר: תלוי איפה מרכזים את העולים.

ינון אזולאי: אז זו השאלה, אם הם יודעים כבר איפה.

רונן כהן: אנחנו מקווים שבעתיד כשאנחנו נקבל, אנחנו פנינו ואנחנו מחפשים מלונות שיאפשרו לנו לקלוט באופן קבוע של שלושה חודשים.

אלכס קושניר: יש לכם קול קורא פתוח?

רונן כהן: כן, קול קורא פתוח, מחר הוא כבר נסגר, כשהרעיון הוא לקבל מלונות כמו דן פנורמה, וככל שיידרש וככל שינחו אותנו, אנחנו נפתח גם במקומות האלה כמו בטבריה לדוגמה.

אלכס קושניר: יש לכם את הפילוח באחוזים של העולים שמגיעים, כאלה שכבר סיימו את התהליך שמה וכאלה שעוד לא סיימו?

רונן כהן: שם בחו"ל?

אלכס קושניר: כן.

רונן כהן: בחו"ל יש לנו, כבר אני אגיד לך.

ינון אזולאי: מה אתה שואל?

ינון אזולאי: שבאוקראינה עצמה סיימו את התהליך?

אלכס קושניר: ההחלטה שהתקבלה מתוקף מצב החירום היא שכדי לעלות לישראל היום לא צריך לסיים את כל התהליך של קבלת אשרת העלייה, אלא לקבל סוג של אישור ראשוני של זכאי עלייה, ואז אנשים מגיעים לישראל ופה הם משלימים את התהליך.

אלכס קושניר: אבל יש כאלה שכן משלימים את התהליך בחו"ל, אז אני רוצה להבין כמה.

רונן כהן: קודם כל חשוב לומר שעל פי הנחיית השרה ויתר השרים אנחנו לא מדברים רק על אוקראינה, כבר מדברים גם על רוסיה וגם על בלארוס.

רונן כהן: סה"כ בקשות אשרה מנתיב זה כמעט 11 אלף איש מכל המקומות.

אלכס קושניר: מאיזה תקופה?

אלכס קושניר: עכשיו?

רונן כהן: ממש מה-24 לפברואר, תחילת הלחימה.

רונן כהן: סה"כ אשרות עלייה שהונפקו ע"י נתיב זה 4,300.

רונן כהן: עכשיו, יש מתכונת חדשה, אתה בטח מכיר אדוני היו"ר, קוראים לה go/no go.

רונן כהן: הרעיון הוא שבעצם עושים להם איזושהי בדיקה ראשונית, ראיה ראשונית, מבססים את העניין הזה שיש פה הסתברות מאד מאד גבוהה שהם זכאים, מעלים אותם על המטוס, מביאים אותם לפה, ופה עושים להם את ההשלמה של הבדיקה.

רונן כהן: באמת אחוז ניכר מאד מאד שלהם זכאי, זאת אומרת אחוז בודד לא.

אלכס קושניר: עדיין יש היום אשרות שעושים?

רונן כהן: הרבה פחות.

רונן כהן: מרוסיה כן, כי עדיין יש את הדברים האלה.

רונן כהן: בלארוס כן.

רונן כהן: מאוקראינה, אלה שברחו מהגבולות, לא.

אלכס קושניר: זאת אומרת עושים בדיקה ראשונית על ידי הנציגים של נתיב בגבולות, ואז אחר כך מעלים אותם לכאן, וכאן משלימים את התהליך?

רונן כהן: אמת, מדויק.

רונן כהן: ולכן התמהיל הזה הולך ומשתנה, אם בעבר היה אשרות רק כשבאים לפה, לאט לאט אנחנו יותר מקבלים אותם.

אלכס קושניר: אז כמה עולים הגיעו בתקופה הזאת, מתחילת הלחימה?

רונן כהן: סה"כ הגיעו מאוקראינה, רוסיה ובלארוס עד כה 4,658.

ינון אזולאי: עולים?

רונן כהן: עולים, וזכאים זה עוד 2,700, אנחנו בערך ב-7,500.

ינון אזולאי: מה זה זכאים אצלך?

אלכס קושניר: זכאים זה אותם go/no go, שקיבלו בלי.

אילן ברוש: זה לא ה- go/no go, יש את העולים, יש את הזכאים, ויש את ה- go/no go ויש את נמלטי המלחמה.

אלכס קושניר: עזוב רגע, שנייה.

אלכס קושניר: קודם כל לא מדברים בוועדת הכספים לפני שמציגים את עצמך ומקבלים רשות דיבור, יש פה כללים.

אילן ברוש: סליחה.

אלכס קושניר: אוקיי, אז בואו נעשה סדר.

רונן כהן: יש פה גם עולים, ולגבי הזכאים - - -

ינון אזולאי: מה זה זכאים?

ינון אזולאי: אני פשוט שאלתי.

רונן כהן: אמרתי, עוד פעם, זה מי שאמרו שיש לו היתכנות גבוהה מאד שהוא עומד בתנאים.

רונן כהן: ועכשיו, מה שקורה בזכאים, היום יש בזכאים שלנו 2,738 זכאים, שמתוכם 2,400 נמצאים במלונות והיתר נמצאים בקהילה, ולאט לאט הם עוברים ממעמד של זכאים למעמד של עולים, ואז כל הזמן יש פה איזו זליגה, יש מעבר כל הזמן בין הצדדים, אז כשאנחנו מדברים על עולים אנחנו מדברים גם על כאלה שהתחילו לקבל את האשרות, ואני יכול לומר שכמעט 1,200 איש בארץ השלימו את האישור של העלייה שלהם עד כה, 1,120.

רונן כהן: וכמובן אם תרצה אדוני, נוכל להעביר לך את כל הנתונים.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח לקבל.

רונן כהן: אז זה הדבר הראשון.

רונן כהן: במקביל יש מאמצים כמובן, הרי המטרה היא לא להיות בבית מלון, והמטרה היא לא רק לקלוט בנתב"ג, אלא המאמץ הוא עכשיו לשלב אותם בבניית ישראל.

רונן כהן: במקביל הוקמו מספר ועדות.

רונן כהן: הקימו בעיקר, הוועדה הכי חשובה בעיניי, המאמץ המרכזי זה ועדת הדיור, ועדת המנכ"לים בענייני הדיור, יש בה כמה מרכיבים, אחד זה מה שנקרא הפתרון המיידי והזמני שהוא מעבר לבית מלון וזה הסיוע בשכר דירה.

רונן כהן: אנחנו קרובים מאד מאד להכרעה בנושא, ומאד קרובים כבר להסכמה.

אלכס קושניר: זאת אומרת הגדלת הסיוע מעבר לכרגיל.

רונן כהן: ממש.

רונן כהן: אם הסיוע לעולה רגיל הוא 500 ₪ לחודש, בשנה הראשונה אנחנו מדברים על סכומים הרבה הרבה יותר גבוהים, קרובים מאד לסכומים בשוק החופשי.

אלכס קושניר: לאיזה תקופה?

רונן כהן: לשנה.

אלכס קושניר: זאת אומרת, זה בנוסף לסל.

רונן כהן: בנוסף לסל, בלי חוזה, בלי בירוקרטיה.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר איתי על קרוב לשכירות הממוצעת, על כמה אתה מדבר, ואיפה השכירות הממוצעת?

רונן כהן: תראה, אני עוד לא - - -

ינון אזולאי: פלוס מינוס, זה 1,000 ₪ או 3,000 ₪?

רונן כהן: לא לא, החלק השני יותר.

ינון אזולאי: כי אני שמעתי פרסום שדיבר על 4,000 ₪.

רונן כהן: אז אני אומר לך, יש כאלה שגם עוברים את ה- 3,000 ₪.

רונן כהן: עוד דבר שחשוב לומר, שיש פה גם שילוב של צירוף זכאויות.

רונן כהן: מגיעות לפה לא מעט משפחות שבעצם באים כמה דורות, כל אחד מהם יקבל את הזכאות שלו, והחיבור ביחד מייצר פה הרבה מעבר למה שדיברת.

רונן כהן: החיבור ביחד, ויש פה לא מעט משפחות כאלה, שהן יקבלו חיבור יותר גבוה.

רונן כהן: אני פשוט לא רוצה לומר עוד מספרים סופיים, כי באמת עד שלא סגור זה לא סגור, אבל להערכתי, על פי הנחיית השרה.

רונן כהן: עד מחר אנחנו מקווים שסוגרים את זה.

אלכס קושניר: זה רק לעולים?

רונן כהן: אוקיי, עכשיו בואו נדבר על תושבים חוזרים, נכון?

רונן כהן: התושבים החוזרים, אדוני אתה שלחת אותנו פעם שעברה לעשות את שיעורי הבית, אז גם עלי אולי יוכל להתייחס לסיפור של התושבים החוזרים, אבל זה חלק מהדיונים שלנו ואנחנו לא נסגור את הסיכום הזה בלי התושבים החוזרים.

רונן כהן: ועלי, אם תרצה להתייחס אז בבקשה, אבל בגדול אנחנו גם קרובים בעניין הזה, יש עוד דברים שצריך לחדד אותם אבל בהחלט, התכנית תחול גם על תושבים חוזרים לארץ.

אלכס קושניר: קודם כל תודה רונן, ויש לי שאלה נוספת.

אלכס קושניר: אותם זכאים, עד שהם מקבלים את המעמד בישראל, אני יודע שהתקדמתם מאד ופתרתם את הסיפור של הזכאות לביטוח רפואי?

רונן כהן: נכון.

רונן כהן: על פי מה שעדכן אותנו הפרויקטור, הוא סגר כבר עם קופת חולים לאומית, שכל מי שעולה לארץ, מהרגע שהוא נוחת, יש לו כרגע ביטוח רפואי עד שהוא מסדיר את כל הזכויות שלו.

אלכס קושניר: את זה אנחנו שמענו, רק אנחנו שומעים שאנשים לא באמת יודעים שזה קורה.

אלכס קושניר: אז רציתי רק רגע לשמוע על התהליך עצמו איך זה מתבצע.

אלכס קושניר: מישהו יודע לעדכן אותי?

עלי בינג: עלי בינג מאגף תקציבים באוצר.

עלי בינג: מה שאותנו עדכנו בישיבה האחרונה, גם הפרויקטור וגם גורמים נוספים, זה שנציגי קופת חולים לאומית בעצם נמצאים בשדה התעופה והם נותנים לכל אחד שמגיע, לכל הזכאים, איזשהו דף שמעדכן אותם גם על הזכויות שלהם וגם על אמצעי ההתקשרות שלהם עם קופת החולים במידת הצורך.

אלכס קושניר: איך קופת החולים יודעת שיש להם מבוטחים חדשים?

עלי בינג: קופת חולים נמצאת שם, זו קופת החולים.

ינון אזולאי: למה דווקא לאומית, סתם שאלה?

עלי בינג: זו ההתקשרות שכרגע דרך הסוכנות, דרך משרד הבריאות, הנושא הזה כרגע גם נמצא בבחינה, אבל זו כרגע ההתקשרות הכי מהירה, רצינו לתת מענה מאד מהיר.

רונן כהן: וכמובן זה זמני, עד שיקבלו את כל הזכויות, בהערכה שמדובר בכמה שבועות.

אלכס קושניר: רק להבין, ברגע שהבן אדם בעצם מקבל את מעמד העולה, אז הוא יכול להתקשר עם כל קופה שהוא חפץ?

עלי בינג: ככל אזרח רגיל, בטח.

רונן כהן: ודאי, ודאי.

רונן כהן: ברגע שהוא מקבל תעודת עולה הוא צריך בעצם.

רונן כהן: אנחנו מעבירים למשרד הבריאות את הנתונים, ומרגע זה כבר - - -

ינון אזולאי: אבל לא מאותו רגע בעצם מפסיק לו הביטוח.

רונן כהן: יש גב לגב, יש רציפות, אין כזה דבר שיהיה פער.

עלי בינג: חשוב רגע להבין את זה שבשגרה אין כל כך סיטואציה כזאת, כי לא מגיעים אנשים שהם זכאים שהם ללא האשרה.

עלי בינג: זה באמת רק בגלל המצב המיוחד, ולכן היינו צריכים ליישם פה איזשהו פתרון.

אלכס קושניר: שאלה נוספת היא לגבי הנושא של אולפנים ולימוד השפה העברית.

אלכס קושניר: האם יש היערכות לזה?

אלכס קושניר: איך אתם נערכים לאירוע הזה?

אלכס קושניר: אתם מקבלים פה כמות מאד מאד גדולה של עולים.

רונן כהן: בהחלט.

רונן כהן: אז אנחנו גם עם משרד החינוך וגם אצלנו, מבחינתנו כל הכמות הזאת תקבל את כל הזכויות מרגע שהוא עולה.

רונן כהן: מרחיבים את האולפנים, מרחיבים את התכניות.

אלכס קושניר: גם הוואוצ'רים עובדים?

רונן כהן: כל עולה יקבל, לא משנה מאיפה הוא עלה, כל עולה יש לו את אותן זכויות, לא פגענו בזכויות.

רונן כהן: כמובן שיש את הסוגייה התקציבית שהיא עומדת באופן כללי, ואנחנו נקבל את כל מה שאנחנו מבקשים אני מאמין לטובת ההסדרה הזאת, כך שכל עולה יקבל בדיוק את אותו סל שירותים כמו זה של לפני המלחמה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: עלי, אמר המנכ"ל לגבי סיוע בשכר דירה, אז אם תוכל טיפה לתת לנו עדכון.

עלי בינג: אני מניח שזה גם מה שהמנכ"ל אמר אבל באמת כמו שהנחו גם ראש הממשלה וגם שר האוצר, שרת הקליטה, שר הבינוי והשיכון, אנחנו בעבודה מאד מאד אינטנסיבית בימים האחרונים, משרד האוצר אגף תקציבים ביחד עם משרד הקליטה ומשרד השיכון.

עלי בינג: ברור לנו שזה אחד הנושאים הכי משמעותיים על סדר היום, אנחנו כולנו מבינים שהפתרון של המלונות הוא לא אופטימלי, לא לעולים, וגם דרך אגב מבחינת הקליטה שלהם, וגם מבחינה תקציבית זה לא פתרון נכון, ולכן אנחנו רוצים לבוא עם מתווה כמה שיותר מהר, אנחנו ממש בשיח מתקדם ואנחנו מקווים שנוכל להביא לאישור הממשלה את המתווה כמה שיותר מוקדם.

עלי בינג: אני כן אגיד כפי שציין שר האוצר שאנחנו נצטרך גם להעמיד לכך מקור, אז אני מניח שזה יבוא בד בבד באותה החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: רק עוד שאלה, לגבי הנושא של אותם "כפרי העולים" ששר האוצר החליט להקים.

אלכס קושניר: איפה זה עומד, מה הסטטוס?

עלי בינג: גם זה עדיין בדיונים, אצלנו מי שמתכנן את זה הם צוות שיכון אז אני פחות בקיא בפרטים, אבל בגדול גם זה עדיין בדיונים.

אלכס קושניר: זאת אומרת זה יבוא באותה החלטת ממשלה ביחד.

עלי בינג: אני לא חושב.

עלי בינג: אני חושב שבצוות המנכ"לים שמנהל אותו מנכ"ל צוות ראש הממשלה - - -

רונן כהן: אולי אני אתייחס לזה כי אני יושב בוועדה הזאת.

רונן כהן: כמובן שהמאמץ הראשוני, הכל במקביל, אבל כדי שיהיה מחר, עד שיהיה יבילים וכו', אז הסיפור הזה של הסיוע בשכר דירה.

רונן כהן: במקביל עכשיו מייצרים את כל התנאים, לאיתור השטחים, לקביעת הכללים, כדי להקים את אותם יבילים, וצריך לזכור שלפחות מבחינת משרד העלייה והקליטה וחשוב לי לומר, עמדת שרת העלייה והקליטה, שזה הפתרון האחרון.

רונן כהן: הכי טוב זה לא לייצר שכונות ולא לייצר ריכוזים, אלא באמת לעשות את הפריסה הזו בצורה הכי טובה, אחרת נחזור למה שהיה בעבר ואנחנו מעדיפים את זה כעדיפות אחרונה, אבל אם תרחיש הייחוס הוא 50 אלף והוא בעינו עומד, אז כנראה שיצטרכו מן הגורן ומן היקב וגם כאלה פתרונות יצטרכו להיות.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: נעמה בבקשה.

נעמה לזימי: אני רוצה לשאול לגבי סוגיית הדיור.

נעמה לזימי: בתקציב האחרון אנחנו השגנו תקציב חשוב להשמשה של 900 דירות לא ראויות למגורים של מאגר הדיור הציבורי, כדי שהם ייכנסו לכל 30 אלף הממתינים לדיור הציבורי, ואז נמסר בתקשורת שישופצו הדירות שלא ראויות למגורים לטובת העולים, זאת אומרת שהתקציב שהשגנו לדיירי הדיור הציבורי יהיה לעולים.

נעמה לזימי: לאחר מכן היה באמת פרסום על היבילים וכו', אבל אני רוצה לשאול האם עדיין אנחנו מדברים על הדירות שנועדו לדיירי הדיור הציבורי למען העולים, או שבאמת הם יהיו לתקציב שהם נועדו?

רונן כהן: אז אני אגיד לך, קודם כל אני לא ממשרד השיכון אז אני אומר ממה שאני מכיר.

אלכס קושניר: אתה לא יכול להגיד שאתה לא ממשרד השיכון.

רונן כהן: אז אני כבר לא, אבל מתפקידי הקודם אני אגיד שמרביתן של הדירות היו באזורים שאינם מבוקשים על ידי הדיירים, זאת אומרת שלא יהיה מצב שבו עולה מחו"ל יקבל עדיפות על זכאי מדיור ציבורי, כמובן, לפחות זו לא הדירקטיבה שקיבלנו, אבל משרד הבינוי והשיכון הצביע על מאות דירות שנמצאות באזורים שבהם לא היה ביקוש, ואנחנו כמובן - - -

נעמה לזימי: תראה, זה לא מדויק מה שאתה אומר.

רונן כהן: אז אמרתי מראש שאני לא ממשרד השיכון, ולכן אני מסתייג מהדברים, אבל לפחות זה מה שאני מכיר.

נעמה לזימי: כן, אבל אני חייבת להגיד את הדברים האלה בגלל שהשגנו תקציב - - -

רונן כהן: הכל בסדר, אני רק לא אחראי על כל מילה שאמרתי.

נעמה לזימי: הכל בסדר, פשוט בדיון פה זה חשוב שזה יהיה.

נעמה לזימי: השיגו תקציב לדירות שאינן ראויות למגורים, אין בהם דיירים היום, אנחנו לא יודעים בהכרח אם בגלל מיקום גיאוגרפי או לא, פשוט כי הן לא ראויות למגורים.

נעמה לזימי: אין בהן היום דיירים.

נעמה לזימי: נכון שיש מקומות כמו בדימונה או מקומות אחרים שיש בהם דיור שאין את מי כביכול לשכן.

נעמה לזימי: אגב, אני לא בטוחה שזה נכון, אם עושים את המאמצים הנכונים סביב הסיפור הזה, וגם אם כן, משרד השיכון יש לו אלטרנטיבות, הוא יכול למכור דירה במקום לקנות דירה במקום שיש בו יותר ביקוש.

נעמה לזימי: להשאיר דירות ללא דיירים בתוכן זה משהו שאנחנו רוצים למנוע פה, באמת התחלנו לטפל בזה ולכן לא הייתי רוצה שזה ישמש לתירוץ לכך שדירות ציבוריות, דירות שנועדו לאנשים שעל פי קריטריונים מאד קשיחים, יותר קשיחים מכל העולם המערבי, בישראל - - -

ינון אזולאי: עם המתנה ממושכת.

נעמה לזימי: - - בהמתנה מאד ממושכת, לא יקבלו את הדירות שלהם.

נעמה לזימי: מדובר באנשים באמת הכי חלשים שישנם.

נעמה לזימי: עכשיו, ברור לי שגם העולים שעלו לכאן בעקבות מלחמה הם אנשים מוחלשים שצריך לעזור להם, פשוט שוב אנחנו חוזרים למקום הזה שעל גב אוכלוסייה חלשה אחרת, אלא להפך, ייעוד של שטחים מסוימים לדירות ייעודיות זה בדיוק הכיוון הנכון שאני ממש מברכת עליו.

נעמה לזימי: אני רוצה שכאן יהיה גם לפרוטוקול ולדברים שדירות שנועדו לדיור ציבורי שהן גם ככה מועטות ביותר, לא ישמשו לקליטת עולים, אלא עולים יקבלו את כל המענים שאנחנו מחויבים אליהם, גם אם זה אומר הרחבה בבנייה ממשלתית, מבחינתי כמובן שאני בעד.

נעמה לזימי: כי צריך לבנות, אולי זה הדבר היחידי שיוריד את פה מחירי הדיור שגם ככה עולים, אם המדינה תעשה את מה שהיא עשתה שהיא קמה, אבל לא ניכנס לזה.

נעמה לזימי: אבל לא על חשבון מי שגם ככה מתדפקים על הדלת ואין להם שום מענה.

נעמה לזימי: אנחנו מקבלים את פניות הציבור האלה, אנחנו יודעים מי האנשים האלה, וגם הבטחנו להם.

נעמה לזימי: העברנו תקציב בשביל ש- 900 דירות יחזרו לאנשים האלה, פתאום משרד השיכון אומר "אלה בכלל דירות שלא ממש צריך אותן" אז למה הוא השתמש בנו כדי שנעזור להעביר את הכסף שלנו?

נעמה לזימי: אז למה הוא אמר לנו שרוצים להביא עוד 900 דירות לממתינים?

נעמה לזימי: אז אם זה ככה, זה אומר שגם ככה לא היינו צריכים להילחם על הכסף הזה של השיפוץ, כי אף אחד לא רוצה את הדירות, נכון?

נעמה לזימי: אבל אנחנו אומרים שאלה דירות של דיור ציבורי, ויותר אסור לערבב, לעשות את המסחרה הזו מהדירות האלה.

נעמה לזימי: נתנו אותם לעמותות רוחניות, לבתי כנסת, לעמותות של כפרי סטודנטים, לכל מיני דברים.

נעמה לזימי: הגיע הזמן להפסיק את המסחרה בדירות של הדיור הציבורי.

אלכס קושניר: טוב נעמה, את עכשיו כהרגלך סוטה מהנושא.

נעמה לזימי: לא סוטה מהנושא, אני רק לא רוצה, ה-900 דירות האלה, אסור שהן יילכו למשהו אחר.

רונן כהן: בכל אופן אני לא הכתובת.

אלכס קושניר: אני רוצה רק להבין רונן, אני יודע שאתה קצר בזמן, אז אני רוצה גם לשאול אותך לגבי שיתוף הפעולה שלכם עם הרשויות המקומיות מבחינת קליטת העולים, איך זה עובד.

רונן כהן: אז תראה, אנחנו כמובן במקומות שיש לנו מלונות והם כבר ברשויות המקומיות, אז באמת אנחנו מקבלים עזרה מאד גדולה, הם מעורבים, הם עוזרים.

רונן כהן: אחד הדברים שאנחנו רוצים להשקיע בהם הרבה מאמץ, קודם כל בדיונים אנחנו משתפים את הנציגים של הרשויות המקומיות.

אלכס קושניר: באיזה פורומים אתם משתפים אותם?

רונן כהן: גם ברמה של מפגש עם השרה וראשי רשויות, ביבס ודימה שותפים לכל הדבר הזה.

רונן כהן: בסופו של דבר אנחנו לא הולכים לקבוע לאנשים איפה לגור, אבל אנחנו האיש שאחרי שאנחנו נוציא להם את תעודת העולה, שזה הדבר הכי חשוב, אנחנו נשאל את האיש, את המשפחה, וננסה לעשות את החיבור בין האיש שבמלון לבין האיש שברשות, הפרויקטורים האלה.

רונן כהן: יש תגבור, יש החלטה, יש תקציב לתגבור של 30 פרויקטורים בשלב הזה, ואת הפרויקטורים אנחנו עכשיו בתהליך של קבלת החלטה איך מחלקים אותם בהתאם, בעיקר זה לראות עכשיו כמה אנשים שבאו כזכאים והם עברו לבני משפחה, כמה עולים הצטרפו, ולרכז את המאמץ הזה באותם יישובים שהם קולטי עלייה, וזה ממש בימים הקרובים אנחנו נסגור את האירוע הזה.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: ינון.

ינון אזולאי: שתי שאלות.

ינון אזולאי: קודם כל אני רוצה לחזק את דברייך נעמה, שבאמת אם היה כסף עבור 900 דירות כסף - - -

נעמה לזימי: השיפוץ זה הרבה כסף.

רונן כהן: אני רק חייב לומר לך, אני משרד העלייה והקליטה, אמנם מכיר את זה בעבר, לא יכול לתת לך תשובות.

ינון אזולאי: לא, לא ביקשתי ממך תשובה.

ינון אזולאי: תאמין לי, מה שאני ארצה ממך תשובה אני יודע לבקש, זה בסדר, אני רק אומר את זה.

ינון אזולאי: משרד השיכון אגב נמצא פה?

ינון אזולאי: לא?

ינון אזולאי: אז רק להגיד שאם חשבו שצריך להשקיע, סימן שידעו שגם אמורים להגיע לשם.

נעמה לזימי: 30 אלף ממתינים.

ינון אזולאי: אז זה בנושא הזה.

ינון אזולאי: הייתי מבקש לדעת קודם כל אם יש לכם עבור העולים איזושהי תכנית עבודה גם לתעסוקה שלהם, גם בכלל להתערות בחברה, לימודים, כל הדברים האלה, אבל בעיקר תעסוקה, כי לימודים נגיד ימצאו את בית הספר, וצריך גם להתארגן, אבל בעיקר בתעסוקה, זו שאלה ראשונה.

רונן כהן: קודם כל בנושא תעסוקה זה חלק אינהרנטי מעבודת המעטפת שעושה משרד הקליטה בכלל בשוטף.

רונן כהן: אמרתי שוב, הנושא של תעסוקה חזק-חזק אצלנו, מרכזי השמה, הכשרות וכן הלאה.

רונן כהן: נכון, מה שהאתגר הגדול פה זה המסה, המסה בבת אחת.

רונן כהן: ולכן אנחנו, מגבשים יחד דברים ומאד מאד בשיתוף פעולה יחד עם זרוע העבודה ושירות התעסוקה כדי לגבש פה איזושהי תכנית שנותנת מענה למסה הגדולה שבאה, כמובן בהתאמה למאפיינים של האנשים, ואנחנו כבר התחלנו לצאת לדרך בעניין הזה ועוד אין לנו תכנית סגורה, אבל צריך לזכור שהאנשים האלה עוד שנייה אחת הם אמנם רוצים, אבל הם כרגע ברמה שהם עוד מלקקים את הפצעים.

ינון אזולאי: כן ברור, אבל התכנית צריכה להיות תכנית ארוכת טווח.

רונן כהן: בוודאי.

רונן כהן: אנחנו רואים בהם עולים, הם לא אורחים, מבקרים פה.

רונן כהן: תכנית ארוכת טווח שתדע לתת מענה לכל העולים.

רונן כהן: עד כה, לפי הנתונים שלנו, לפי המאמצים שעושה המשרד, כ- 80% מהאנשים שעלו לארץ - אנחנו הצלחנו והם משולבים בעבודה.

רונן כהן: לא הנוכחיים.

רונן כהן: אנחנו רוצים להגיע לאותה רמה עם כולם.

ינון אזולאי: עכשיו לגבי פליטים, אז בעצם הרי הם לא נמצאים ב- - -

רונן כהן: פליטים בכלל לא במנדט שלנו, לא בתחום שלנו.

רונן כהן: משרד הפנים.

ינון אזולאי: גם לסדר להם את המלונות?

רונן כהן: לא בתחום, אני לא יכול לתת לך מענה.

אילן ברוש: אנחנו לא קוראים להם פליטים.

אילן ברוש: נמלטי המלחמה מאוקראינה.

אילן ברוש: הם לא פליטים בהגדרה.

אילן ברוש: נדבר על זה.

נעמה לזימי: עקורים, נכון?

אילן ברוש: לא, הם נמלטי המלחמה מאוקראינה.

אילן ברוש: פליט זה מי שחצה גבול בין מדינה - - -

נעמה לזימי: אז אמרתי עקור.

אילן ברוש: גם לא עקורים.

ינון אזולאי: אז לפני זה אני אשאל את משרד הקליטה, מה העלות ליום לכל עולה בבית מלון?

אלכס קושניר: רק שנייה.

אלכס קושניר: רונן, אני מבין שאתה צריך ללכת.

אלכס קושניר: רוצה להגיד עוד כמה מילים לפני שאתה הולך?

ינון אזולאי: יש לך תשובה לגבי הנושא הזה?

ינון אזולאי: מה העלות ליום?

רונן כהן: סדר גודל לחדר של 1,300 ₪ ליממה, למשפחה.

רונן כהן: לנפש אתה שואל?

עלי בינג: בערך 500 ₪ ליום לאדם.

רונן כהן: כן.

רונן כהן: זה בערך 1,400 ₪ לחדר.

ינון אזולאי: אז כל החישובים אומרים שכדאי מהר לתת להם עזרה בשכירות וכו'.

רונן כהן: כן.

רונן כהן: חשוב לומר שזה לא רק עזרה בשכירות, זה גם קרן נמלטים וזה גם לכל שלוש הארצות.

אלכס קושניר: אגב, קרן נמלטים זה לשלושת הארצות?

רונן כהן: מבחינתנו כן.

רונן כהן: סליחה, קבל תיקון – זה עוד לא סגור עד הסוף.

ינון אזולאי: האוצר אמר שזה לא סגור עדיין.

עלי בינג: נכון לעכשיו רק אוקראינה.

יניב פרץ: יו"ר הוועדה, אני אשמח אם אוכל להשיב.

יניב פרץ: נציג שירות התעסוקה, ראש אגף מעסיקים.

אלכס קושניר: עוד שנייה נגיע אליך, אבל אילן ברוש קודם.

אילן ברוש: רגע, אני אשמח אם מנכ"ל משרד הקליטה יישאר רגע לשמוע, שתי דקות, בסדר?

אילן ברוש: בעיקר בהקשר של אם אפשר לעשות משהו שהוא משותף גם לקליטה וגם לרווחה.

אלכס קושניר: רגע, שנייה, קודם כל תציג את עצמך.

אילן ברוש: שמי אילן, אני ראש אגף החירום של משרד הרווחה, ומוניתי על ידי השר להיות הפרויקטור, לטפל בכל נמלטי המלחמה מאוקראינה.

אילן ברוש: אנחנו כבר ביום ראשון השקנו עם שר האוצר ושר הרווחה ועם הג'וינט ועם מד"א פרויקט שכבר עובד ארבעה ימים, אני כרגע על המוקד פה רואה 2,000 פניות שמתוכן כרגע 670 טופלו.

אילן ברוש: אני רוצה להסביר את המנגנון.

אלכס קושניר: רגע, אתה קופץ מההתחלה לסוף, לאמצע.

אילן ברוש: כי הוא הולך, ואני רוצה שהוא יקשיב רגע.

אלכס קושניר: בסדר, יש פה את הנציג שלו, אבל הוא צריך ללכת.

רונן כהן: אני אענה לו כי לא בטוח שהנציג שלי יכול לענות לך.

רונן כהן: קודם כל השרה שלנו דיברה היום עם השר כהן, ושמעה את הנתונים האלה, וביקשנו לקבל את הנתונים ולראות מה צריך לעשות.

רונן כהן: אני לא יכול להגיד לך בדיוק את הפרטים, אבל אני יודע שהם בקשר ישיר עם הנושא הזה.

אילן ברוש: שמח לשמוע, לטובת מדינת ישראל.

אלכס קושניר: כן בבקשה אילן, מההתחלה.

אילן ברוש: טוב, אז אני אציג בקצרה את המודל ואת הרעיון, ואז נדבר גם בקטע של נציגים.

אילן ברוש: שר הרווחה קיבל את המנדט לטפל בכל הסוגייה של נמלטי המלחמה מאוקראינה, אני רוצה לדייק את המספרים, כי יש פה איזו אי-בהירות, אני חייב להבין.

אילן ברוש: מהנתונים של הבוקר, 16 אלף הגיעו מה- 24 לפברואר למדינת ישראל, מתוכם אני רואה פה שיש כ- 10,100 שהם בהגדרה נמלטי מלחמה, כשבנתונים שהגיעו ממנהל האוכלוסין מדובר על 8,000, אז יש איזשהו פער של 2,000.

אלכס קושניר: רגע רגע אילן, לא, תשמע.

אלכס קושניר: הדיון הזה הוא על עולים וזכאי חוק השבות, לא על הפליטים, אז אני מבקש שתתמקד.

אילן ברוש: אז אין לי מה לומר על עולים וזכאי חוק השבות, אני מתעסק אך ורק עם אלה שהם לא עולים ולא זכאי חוק השבות, והם מה שמוגדרים "נמלטי המלחמה מאוקראינה".

אלכס קושניר: אוקיי, אז פה יש לי רק שאלה אחת לגבי הסוגייה הזאת, זה כל הנושא של הביטוח הרפואי, זה חשוב לדעת.

אילן ברוש: אז הביטוח הרפואי כרגע בתהליך של טיפול, אנחנו עדיין לא סגרנו אותו, אני מקווה שעד סוף היום הוא ייסגר.

אלכס קושניר: שמה הכיוון?

אילן ברוש: יש כמה כיוונים, אנחנו יוצאים לתמחור.

אלכס קושניר: מה הכמה כיוונים?

אילן ברוש: אור, רוצה להתייחס?

אור צוברי: כן.

אור צוברי: אור צוברי, יועצת מנכ"לית משרד הרווחה.

אור צוברי: אני רוצה להגיד שהמתווה שאנחנו מתקדמים אליו בעצם מתחלק לשניים - גילאי 0-60 וגילאי 60-120.

אור צוברי: גילאי 0-60 יקבלו סיוע רפואי חירומי, ו- 60-120 יקבלו ביטוח רפואי.

אלכס קושניר: מתי זה אמור לקרות?

אלכס קושניר: גם, דרך אותו מנגנון של קופת חולים לאומית?

אור צוברי: לגבי הביטוח הרפואי אנחנו מקבלים משם את האשרה, ולגבי הסיוע הרפואי, בעצם כרגע עדיין לא נחתם ההסכם, אז לכן אנחנו - - -

אלכס קושניר: אבל אנחנו כן שמענו בתקשורת שיש לכם פתרונות מול טרם וכל מיני.

אור צוברי: לא, זהו, זה מה שרציתי להגיד.

אילן ברוש: אלה פתרונות לקו ראשון.

אילן ברוש: כרגע טרם נותנים מענה ל-84 טיפולים של מה שנקרא "קו ראשון".

אילן ברוש: כל מי שמגיע לתחנת טרם, ויש לו בעיה רפואית קו ראשון, זה אומר תרופות גנריות ודברים שאינם מצריכים אשפוז וניתוח, מקבל טיפול.

אילן ברוש: הם גם מקבלים מרשמים לקבלת תרופות, זה בהקשר הזה.

אלכס קושניר: הם צריכים לשלם על זה משהו?

אילן ברוש: לא.

אלכס קושניר: חינם.

אילן ברוש: ממש.

אילן ברוש: זו התרומה שלהם למדינת ישראל בהקשר הזה.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: כן, רשות התעסוקה.

יניב פרץ: תודה יו"ר הוועדה.

יניב פרץ: התייחסות ממש קצרה לסוגיית התעסוקה.

יניב פרץ: יניב פרץ, ראש אגף מעסיקים בשירות התעסוקה.

יניב פרץ: חשוב להבין שנכון לעכשיו, החוק והנהלים קובעים שאנחנו יכולים לחפש עבודה רק למי שהוא תושב ואזרח המדינה, או אדם עם אשרת עבודה.

יניב פרץ: ולכן חשוב להסדיר מראש שאותם אנשים שמגיעים ארצה יגיעו עם אשרה שתאפשר להם יכולת לעבוד, זה גם בהיבט החוקי וגם בהקשר הטכני.

אלכס קושניר: אבל אנחנו מדברים על עולים.

אלכס קושניר: עולים יש להם אישור לעבוד.

יניב פרץ: לא, אז הנה אני מסייג את זה – כביכול תייר אסור לו לעבוד, עולה – יכול לחפש עבודה, אבל הוא מקבל בזמן הזה קצבה ממשרד הקליטה, אבל הוא לא זכאי לקצבאות אחרות כמו הבטחת הכנסה.

אלכס קושניר: נכון, הוא מקבל סל קליטה.

יניב פרץ: נכון.

יניב פרץ: סל קליטה, ולכן היה חשוב לי להגיד ליו"ר שאנחנו מקבלים עשרות אם לא מאות פניות ממעסיקים שמעוניינים להעסיק את העולים זכאי חוק השבות, ואנחנו גם בדיונים עם משרד הקליטה על מנת לסייע להם להשתלב.

יניב פרץ: כמובן שאנחנו יכולים לתת יחד עם זרוע העבודה ומשרד הכלכלה מענה גם בהיבטים של כל מה שקשור באוריינות דיגיטלית, שפה, וכל מה שדיברת על הסוגיות האלה, שהן גם חשובות לסוגיית הקליטה.

אלכס קושניר: פרו עבודה, יודע לתת פתרונות בשפות?

יניב פרץ: כן.

יניב פרץ: יש לנו קורסים לשפה העברית, גם לאוכלוסייה הערבית הקיימת, אבל וודאי לעולים.

אלכס קושניר: בשפה הרוסית?

יניב פרץ: גם.

אלכס קושניר: יפה מאד, טוב לדעת.

אלכס קושניר: דימה אפרצב בזום, בבקשה.

אלכס קושניר: ראש מועצת קצרין ויו"ר ועדת קליטה במרכז השלטון המקומי.

דימיטרי אפרצב: תודה אדוני היו"ר ותודה על זה שאתם מקפידים לעשות את הישיבות ולעקוב אחרי הנושא וגם לדחוף את העניינים.

דימיטרי אפרצב: רק התייחסות מאד מאד קצרה ברשותך, עוד פעם בתור מי שנמצא בפריפריה הרחוקה שלצערי הרב מרבית השירותים שאזרחי מדינת ישראל שאינם פליטים לא מקבלים.

דימיטרי אפרצב: אז אני רק רוצה להזכיר שבמקומות כמו קצרין, כמו חצור הגלילית, ועוד הרבה מאד מקומות אחרים, לאן שכן מגיעים גם עולים וגם פליטים, אין טרם.

דימיטרי אפרצב: יש ביקורופא, גם לא בכל מקום, ונכון לעכשיו אותם אנשים שמגיעים, כמו לדוגמא בקצרין שהיום יש בה 27 משפחות של אנשים כאלה, אין להם מענה רפואי, ואני מקווה מאד שיילקח בחשבון שברפואה דחופה צריך לחשוב גם מעבר לאיזושהי חברה ספציפית, כמו טרם, יש ביקורופא, יש דברים אחרים.

אלכס קושניר: אילן, יש לך מה להגיד על זה?

אילן ברוש: אני שוב אומר, טרם הציעו את עצמם בצורה וולונטרית.

אילן ברוש: ברגע שתסתיים ההתקשרות זה יקיף את כולם, אנחנו מודעים לסוגייה.

אילן ברוש: אפילו בנוף הגליל, ששם יש מקבץ גדול, אין טרם.

אילן ברוש: אנחנו נותנים כרגע מענה נקודתי.

ינון אזולאי: מה זה המענה הנקודתי?

ינון אזולאי: הוא אומר לך שעכשיו הגיעו לו 27 משפחות.

אילן ברוש: הוא מדבר על עולים חדשים, ואני לא יודע את התשובה, לעולים חדשים וזכאי חוק השבות.

דימיטרי אפרצב: כרגע יש לי אנשים שאין להם מענה.

אלכס קושניר: עולים חדשים יש להם התקשרות עם קופ"ח לאומית, זה סיפור אחד.

אלכס קושניר: כרגע אם כבר נגענו בסיפור הזה של נמלטי המלחמה, האם אתם מתכוונים להרחיב את ההתקשרות שלכם מעבר לטרם, בדיוק מאותן סיבות שצוינו כאן?

אילן ברוש: זה בדיוק מה שאמרנו עכשיו.

אלכס קושניר: אבל מתי תסתיים ההתקשרות?

אילן ברוש: כמה שיותר מהר, אני מאמין שתוך יום-יומיים זה ייסגר, נכון?

אילן ברוש: זאת ההערכה.

אלכס קושניר: הכיוון שלכם הוא להרחיב את זה לכל ספקי שירותי הרפואה הדחופה?

ינון אזולאי: לא, הכיוון אולי צריך להיות שבכל מקום יהיה מענה.

אור צוברי: אחת מאמות המידה היא שתהיה פריסה ארצית, כן.

אלכס קושניר: ותוך יומיים תהיה לכם תשובה על זה?

אילן ברוש: אני מקווה שתוך יומיים תהיה גם התקשרות מסודרת, אבל זה הכיוון.

אלכס קושניר: אני אשמח לקבל מכם עדכון בכתב לוועדה על הסוגייה הזאת.

דימיטרי אפרצב: אדוני היו"ר, רק בקשה קצרה.

דימיטרי אפרצב: חשוב שנבין, כי אני פשוט גם חזרתי רק ביום ששי משם ואני ראיתי את זה במו עיניי.

דימיטרי אפרצב: המצב הוא קטסטרופה כי האנשים שמגיעים משם מגיעים פגועים, פצועים ונדרשים לקבל איזושהי התייחסות רפואית.

דימיטרי אפרצב: גם יום וגם יומיים זה קריטי, צריך לייצר פתרון מיידי ואז למצוא לו הסדרה אחר כך, כי המצב הוא כרגע לא טוב.

דימיטרי אפרצב: זה דבר אחד.

דימיטרי אפרצב: דבר שני, מגיעים אנשים שחלקם לא מחוסני קורונה.

דימיטרי אפרצב: הם מחפשים דרך איפה להתחסן, ואני לא יודע אם יש מענה לזה או אין מענה לזה, צריך לתת לזה מענה.

דימיטרי אפרצב: מי שעולה חדש, יש לו מענה.

דימיטרי אפרצב: מי שלא עולה חדש, או מישהו שאפילו נמצא כרגע בבדיקה של נתיב, אין לו מענה, וזה מענה מיידי ואנחנו בפתח של גל חדש, צריך לתת לזה את הדעת.

דימיטרי אפרצב: ההתייחסות הכללית היא כזו שנכון להיום ממה שידוע לי, בתור מי שמייצג פה את המרכז לשלטון מקומי, יש הירתמות מאד מאד טובה, ממטולה ועד אילת, בכל יישוב, או שהאנשים מחפשים לבוא ולעזור.

דימיטרי אפרצב: אני יודע שגם משרד הקליטה עשה סקר, ואני שומע גם מהצבא ומפיקוד העורף, שהם עורכים סקרים בשביל למצוא דיור זמין כדי לקלוט אנשים.

דימיטרי אפרצב: יש גם מלאי מאד גדול של דירות בסגנון צימרים, גם בצפון, גם בדרום וגם בכל מקום אחר.

דימיטרי אפרצב: אני יודע וגם אני עושה את זה אצלי ביישוב, פונה לבעלי נכסים כדי לבטל כרגע את ההתעסקות בדברים שקשורים לתיירות, למרות שזה קצת קשוח, וכן לתת דירות לאנשים שבאמת זקוקים לזה.

דימיטרי אפרצב: זה בטווח הקצר.

דימיטרי אפרצב: בטווח הארוך אדוני היו"ר, אני חושב שקבלת החלטה סביב הצבת קרוואנים למיניהם זו החלטה שגויה, זו החלטה שאנחנו בזמנו נאלצנו להתמודד איתה במשך 25 שנה מאז קליטת עולי אתיופיה וגם קליטת עולי ברית המועצות בזמנו, בגל העלייה של שנות התשעים.

דימיטרי אפרצב: ממש מצב גרוע, מכיוון שאנשים שייכנסו לתוך הדיור הזה, על פניו זה עושה שקט רגשי אולי למי שיקבל החלטות בעניין, אבל אחר כך להוציא את האנשים האלה משם מאד מאד קשה, והמקומות האלה, לא משנה מה ייעשה, יהפכו להיות "סלאמס" וייהפכו להיות פבלות, בכל עיר איפה שזה נמצא.

דימיטרי אפרצב: לכן אני המלצתי, גם כחבר בוועדת השרים לעלייה וקליטה, כן ללכת ולחפש מקומות, שטחי קרקע, בשביל לרוץ על פרויקטים של בנייה קלה.

דימיטרי אפרצב: אני חייב להזכיר לחברי ואדוני היו"ר, מחצית ממדינות העולם בונות יופי של דיור מבנייה קלה, מקיטים של בנייה מעץ.

דימיטרי אפרצב: אני חייב להגיד לכם, במקרה גם מדינת רוסיה ומדינת בלארוס שכרגע נמצאות במשבר כלכלי קשה ביותר, אפשר להשיג משם את הקיטים האלה במחירים מאד זולים, הבנייה היא מאד איכותית.

דימיטרי אפרצב: כמובן שיש גם מדינות אחרות, ארה"ב, קנדה והרבה מאד מדינות אחרות משתמשות בזה וזה תקני וזה בסדר, רק בתוספת של עניין המיגון.

דימיטרי אפרצב: במידת הצורך, תוך חודשים ספורים אפשר להגיע לתכנון מהיר ולהביא את הדברים האלה, ובפרקי זמן של עד חצי שנה אנחנו יכולים להיות עם אלפי דירות, וזה עוד לפני שבע"ה אני מאד מקווה שהמדינה תקבל החלטה על חידוש של בנייה תקציבית, כי זה גם ייתן מענה למשבר העכשווי, וגם משבר הדיור הקיים שבמשך 30 שנה אף אחד לא טרח לתת לו מענה.

דימיטרי אפרצב: זה דיבור מאד בגדול, אבל אני רואה כאן התארגנות מאד יפה, בעיקר של סגני ראשי הערים שברוב היישובים בארץ הם מחזיקי תיק הקליטה, יש כאן הירתמות מאד יפה של מחלקות עלייה וקליטה, שקיימות בהרבה מאד יישובים, אני רואה כאן כרגע את אמיר דור ואת פיני גלינקביץ', ועוד חברים שהם שותפים אמיצים ומובילים מקצועיים בתחום הזה.

דימיטרי אפרצב: ולכן שווה מאד לראות אם קיימת אפשרות כלשהי לחזק גם את הנתיב הספציפי הזה, כי בסופו של דבר, העסק הזה יקום וייפול על ארגון ועל התארגנות ועל ביצוע, לא רק על הרצון הטוב.

דימיטרי אפרצב: ושוב, אני מאד מודה לך על זה שאתה יוזם כל שבוע מספר פעמים בשבוע דיונים ועוקב אחרי הנעשה, בסך הכל ממה שאני התרשמתי כשהייתי בחו"ל וביקרתי ב-18 מעברי גבול וחרשתי איזה 6,000 ק"מ שעשינו בשבעה ימים יחד עם מנכ"ל אופק ישראלי, יש שם מעשי גבורה של ממש של שליחי נתיב ושליחי הסוכנות היהודית, רק להצדיע.

דימיטרי אפרצב: ונכון לעכשיו יש התארגנות מאד מאד יפה של הזרמת כוחות מתנדבים של חבר'ה עם עבר צבאי מפואר דוברי רוסית, שיש להם ידע והבנה בהפעלת ארגונים ואנשים וכוחות, והעסק הזה לאט לאט מתחיל להתארגן.

דימיטרי אפרצב: אבל אנחנו כאן צריכים להשקיע עוד הרבה מאד כדי לייצר תשתית ולא לפספס את ההזדמנות שמקבלת מדינת ישראל עכשיו, כמו שלצערי הרב בלא מעט מקרים היא התפספסה בשנות התשעים, מכיוון שהאנשים האלה שבאים לכאן הם אנשים עם פסיכולוגיה ותפיסת עולם אירופאית, אם אנחנו לא נדע לקלוט אותם כאן הם יידעו להמשיך ולעבור הלאה לאירופה, ובאירופה יש תחרות ממש לקלוט את האנשים האלה בלי אגב הבדל בין דת, מין וכל השאר, ואם נפספס יהיה מאד חבל.

אלכס קושניר: תודה דימה.

ינון אזולאי: דימה אני חייב להגיד לך תודה רבה שגם אתה לא מפספס כל פעם להגיע, ותמיד אתה מגיע כמו שצריך, מעונב, נראה טוב, תמשיך ככה.

אלכס קושניר: עוד משהו, משרד הקליטה, משרד האוצר, משהו להוסיף?

אלכס קושניר: משהו שלא דיברנו, משהו שפספסנו?

אלכס קושניר: משרד הרווחה, שירות התעסוקה?

אלכס קושניר: ינון אזולאי?

ינון אזולאי: לגבי תעסוקה, יש לכם איזשהו עידוד תעסוקה למעסיקים שיעסיקו את העולים?

יניב פרץ: כרגע אין מסלול ייעודי להעסקת עולים באופן ספציפי, יש בכלל לענפי המשק, מעת לעת יוצאים קולות קוראים.

ינון אזולאי: אבל פה צריך משהו מיוחד, במיוחד למסה הגדולה שעכשיו הגיעה.

יניב פרץ: אין מסלול ייעודי עבור קליטת עולים, יש קולות קוראים לכלל האוכלוסייה.

ינון אזולאי: וזה נמצא בתכנית עבודה שלכם?

יניב פרץ: כן.

יניב פרץ: אגב, מעסיקים שיקלטו עולים שיש להם יכולת לעבוד, מבחינתנו אין מניעה.

יניב פרץ: זאת אומרת גם עכשיו, לקולות הקוראים הקיימים.

ינון אזולאי: זה שאין מניעה זה בסדר, אבל אתה יודע, דיברנו על השפה, יהיה קשה להם כרגע להשתלב עם השפה.

ינון אזולאי: אז אם אתה אומר "תשמע, אני מביא לך, אם אתה לוקח אותו, סכום X מהמשכורת שאתה נותן לו אני נותן כעידוד", אז אנחנו יודעים שיהיה לו יותר קל לעשות את זה.

ינון אזולאי: אבל אם אתה אומר "שמע, ככל העובדים", אז הוא יגיד טוב יאללה, אני אקבל את אלה, כן כן, לא לא.

ינון אזולאי: אז צריך בשביל לשלב אותם, השאלה אם יש תכנית ייעודית לנושא הזה.

יניב פרץ: אז השבתי בנוגע לנושא של השפה, יש תכניות ייעודיות שאנחנו יכולים להעניק לעולים כדי שיוכלו ללמוד את השפה כמה שיותר מהר ולהתאקלם, בנוגע לתקציבים ייעודיים למעסיקים שיקלטו עולים, בשלב הזה אין.

אלכס קושניר: אני רק רוצה לומר מילה על עידוד ההעסקה לעולים חדשים.

אלכס קושניר: אני לא יודע אם התכנית הזאת עדיין קיימת אריק, ותעדכן אותי אם כן או לא, אבל בקדנציות הקודמות שהייתי מנכ"ל אז יזמנו באמת תכנית כזו שנתנה מענקים בדמות של חצי שכר מינימום על כל חודש העסקה עבור מעסיקים, במידה והמעסיק מחזיק את העולה בעבודה שנה.

אלכס קושניר: אז היו כל מיני בעיות עם התכנית הזאת, היא לא היתה מושלמת מבחינת הביצוע שלה, אבל זה היה כיוון, אני חושב, מאד מאד נכון.

אלכס קושניר: אז רק לבדוק אם זה קיים עכשיו, כן או לא?

אריק אוזן: אריק אוזן, משרד העלייה והקליטה.

אריק אוזן: כן, התכנית עדיין קיימת.

אריק אוזן: יש כמובן נהלים ויש מקצועות שכן מאושרים או לא, בהתאם לאופי התעסוקתי של העלייה הנוכחית המשרד יבחן האם צריך להתאים אותם וכמובן שאנחנו ננסה לעודד את הקליטה התעסוקתית.

אלכס קושניר: אז לסיכום אני רוצה להגיד כך.

אלכס קושניר: קודם כל, אני אמרתי את זה הרבה פעמים, ואני חושב שכולם יסכימו איתי שאנחנו נמצאים במצב חירום.

אלכס קושניר: ומצב החירום הזה הוא גם חובה מבחינתנו לקלוט את העלייה הזו, אבל זו גם הזדמנות מאד מאד גדולה, כי מדובר בעשרות אלפי אנשים שיכולים להגיע ולתרום פה למשק הישראלי, לכלכלה הישראלית, להשתלב בשוק התעסוקה, להשתלב בחברה, ולכן אנחנו צריכים לעשות את כל מה שאנחנו יכולים כדי לוודא שהאנשים האלה מגיעים לפה, נשארים כאן וממצים את הפוטנציאל החברתי והכלכלי שלהם, ולכן צריך לדאוג לכמה כיווני פעולה.

אלכס קושניר: אחד זה הנושא של התעסוקה, ודיברנו, אני מבין שכרגע זה לא הנושא שנמצא בראש סדר העדיפויות כי קודם כל אנחנו עסוקים בקליטה הראשונית שלהם.

אלכס קושניר: הנושא השני שהוא חשוב מאד, לשים עליו את הדגש, זה הנושא של האולפנים ולימוד השפה העברית.

אלכס קושניר: אם זה במסגרת האולפנים הרגילים של משרד החינוך או אם זה באותה תכנית ואוצ'רים לאולפנים פרטיים, שתאפשר לאנשים לשלב גם תעסוקה, עבודה, וגם לימוד באולפנים.

אלכס קושניר: והנושא השלישי שעוד לא דיברנו עליו, וכנראה נדבר עליו בדיון הבא, זה כל הנושא של חינוך הילדים.

אלכס קושניר: איך הילדים נקלטים במסגרות עכשיו, חודש חודשיים הם הולכים להיות בכל מיני מעברים כאלה בין מלון למקום המגורים הקבוע שלהם, האם הממשק הזה מול משרד החינוך קיים?

אלכס קושניר: איך קולטים את הילדים האלה במסגרות?

אלכס קושניר: אנחנו עדיין באמצע שנת לימודים וחבל שהילדים האלה יפספסו שנה שלמה.

אלכס קושניר: בכל מה שקשור לסיוע מיידי, מה שאתם עושים עכשיו, אני ביקרתי בשדות תעופה ודיברתי, באמת נמצא בקשר עם הרבה מאד אנשים.

אלכס קושניר: גם אלה שנמצאים בחו"ל היום – הסוכנות היהודית, נתיב, משרד החוץ, שליחי חב"ד שנמצאים בפנים – עושים עבודה שהיא באמת עבודת קודש תוך כדי סיכון חיים, ואני מצטרף פה לקריאה של חברי דימה אפרצב, צריך להצדיע להם.

אלכס קושניר: בכל מה שקשור לכאן, ברגע שאנחנו קולטים אותם, גם אני יודע שיש מאמץ מאד מאד משמעותי גם של משרד הקליטה, גם של רשות האוכלוסין וההגירה וגם של נתיב, עובדים ביחד, באמת זה לא מובן מאליו.

אלכס קושניר: יש כמה דברים שאני אשמח אם תוכלו באמת לזרז את ההחלטות.

אלכס קושניר: קודם כל, הנושא של ההחלטה על הגברת הסיוע בשכר דירה, גם לעולים וגם לתושבים החוזרים, אני יודע שזה עוד לא נסגר אבל אני חושב שזה כיוון מאד מאד נכון ומאד מאד טוב, כי זה גם בעצם מבטיח להם קורת גג וגם נותן להם שקט שיוכלו להתעסק בקליטה שלהם בארץ בשנה הראשונה.

אלכס קושניר: כל הנושא של הביטוח הרפואי, אני מאד שמח שזה נסגר עבור זכאי חוק השבות, ואני אשמח לקבל ממשרד הרווחה עדכון ברגע שתקבלו את ההחלטה לגבי ביטוח לפליטים מעל גיל 60, וגם מתחת לגיל 60, בכל מה שקשור למענה רפואי מיידי צריך לראות שיש פריסה בכל המקומות.

אלכס קושניר: יש הרבה מאד הערכות של כמה עולים יגיעו לפה, אני חושב שאנחנו חייבים לשאוף למקסימום, להביא לפה כמה שיותר, כי באמת יש פה תחרות על ההון האנושי בעולם, לא קשור למלחמה אלא באופן כללי, לנו יש כאן הזדמנות לקלוט את האנשים האלה כאן, ולכן הנושא של התעסוקה, הנושא של החיבור לרשויות המקומיות, ההחלטה שלכם אני לא יודע אם כבר התקבלה או לא התקבלה, נסגרה או לא נסגרה, לגבי הגברת כוח אדם ברשויות על ידי הגדלת תקנים לפרויקטורים, זו החלטה מאד מאד נכונה בכיוון הנכון, וזה בדיוק מה שצריך.

אלכס קושניר: אולפנים, אני הייתי מציע לכם לפנות אולי לאוניברסיטאות בערים הגדולות שיוכלו איכשהו להירתם למהלך הזה ולתת אולפנים, כל מה שקשור לשיכון של העולים האלה, אנחנו פה מתמודדים עם מחסור בדירות, זאת אומרת הביקוש עולה על ההיצע ללא קשר לעלייה, ואין ספק שגל העלייה הזה ישפיע גם על הסוגייה הזו, ולכן אני חושב שההחלטה על הקמת שכונות עם מבנים יבילים היא החלטה מהירה כדי לפתור חלק מהבעיה הזאת ולתת לאנשים מגורים, זו החלטה נכונה וטובה.

אלכס קושניר: ואנחנו נמשיך לעדכן.

אלכס קושניר: אני רוצה רק להגיד לכם תודה רבה על מה שאתם עושים ועל איך שאתם עושים, וזה ברור שבתקופה כזו שהכל משתנה וכל יום המציאות משתנה, יש לכם אתגר מאד מאד גדול, אני יודע שאתם עובדים 24/7, אני יודע שאתם עומדים באתגר הזה, ואנחנו פה לרשותכם, מה שצריך תבואו ותגידו וננסה לסייע, וגם נמשיך לבקר ולפקח.

אלכס קושניר: אז תודה רבה על הדיון, והישיבה נעולה.