ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 250, 2022-03-23 13:25

אלכס קושניר: הצעת תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים) (הוראת שעה), התשפ"ב–2022.

אלכס קושניר: משרד האוצר, בבקשה.

אסף וקסלר: צוהריים טובים, אני מאגף תקציבים במשרד האוצר.

אסף וקסלר: בעצם מה שאנחנו מבקשים לאשר פה היום זה למעשה איזשהו תיקון טכני שנדרש בגלל סעיף 40/ב לחוק יסודות התקציב.

אסף וקסלר: למעשה במסגרת תוכנית יוקר המחיה הובאו מספר פעולות שהן לא חקיקה אלא הם צווים או תקנות.

אסף וקסלר: בהתאם להוראות חוק יסודות התקציב נדרשת למעשה הצבעה על דרך מימון, וזה מה שאנחנו עושים פה.

אסף וקסלר: דרך המימון המוצעת היא שינוי ההפרשה לקרן הפיצויים ומס רכוש.

אסף וקסלר: הפעולה הזו נעשית בגלל הגידול בהכנסות שהתבצע ב-2021 ואנחנו רואים אותו קורה גם ב-2022, לכן אנחנו סבורים שלא תהיה פגיעה בסך ההכנסות שחזינו לקרן הפיצויים בשתי השנים יחדיו.

אלכס קושניר: כמה יש כרגע בקרן הפיצויים?

אסף וקסלר: מאזן קרן הפיצויים, יש לי את הנתון לתחילת שנת 2022, הוא כ-18.7 מיליארד.

אלכס קושניר: אוקיי.

אלכס קושניר: תן לנו רגע הערכה של אירועי קיצון בשנים האחרונות שבהם הפעלתם את קרן הפיצויים.

אסף וקסלר: קרן הפיצויים מופעלת בעיקר באירועים מאסיביים אחרי מלחמות או אירועים ביטחוניים כאלה ואחרים.

אסף וקסלר: כמובן שיש גם פיצויים קטנים כאלה ביום-יום בהינתן פגיעות ברכוש.

אסף וקסלר: האירוע הכי גדול שהיה בעשור האחרון הוא "צוק איתן" שבמסגרת הזו פוצו עסקים ופרטיים בהיקף של כ-1.4 מיליארד.

ינון אזולאי: לוקחים רק משם את הכסף או מעוד מקורות?

אסף וקסלר: קשה לי לענות על זה.

אסף וקסלר: עקרונית, אם יש פגיעה ברכוש או פיצוי שניתן, הוא ניתן מהמקור הזה.

אסף וקסלר: בדרך כלל כן יש פתרונות כאלה ואחרים שגם משרדי הממשלה מציעים.

ינון אזולאי: זהו, כי אנחנו יודעים שגם משרדי הממשלה באים ומטילים על משרד כזה או אחר לפצות.

ינון אזולאי: השאלה אם הפיצוי רק עובר דרכם או שזה כסף חדש מלבד הכסף של הקרן?

אסף וקסלר: פיצוי כפיצוי הוא ניתן מהקרן.

אסף וקסלר: אם יש פעולות אחרות, אז הן נעשות על ידי הממשלה מהתקציב השוטף.

ינון אזולאי: למשל ב"שומר החומות" זה נלקח מהקרן?

אסף וקסלר: ב"שומר החומות" לא כל הבקשות הוגשו.

אסף וקסלר: חלק מהבקשות זה תשלומים שוטפים בהתאם לביצוע.

ינון אזולאי: אבל זה מהקרן?

אסף וקסלר: כן, מהקרן.

ינון אזולאי: יש הרי נזקים של עיריות, שמשרד הפנים משפה אותם.

ינון אזולאי: הוא מקבל את הכסף מהקרן ומשפה אותם או שזה תקציב אחר?

אסף וקסלר: של עיריות?

ינון אזולאי: עיריות, מועצות מקומיות.

אסף וקסלר: אני לא בטוח על הטכניקה, איך זה עובד.

אלכס קושניר: השאלה היא מה המקור התקציבי, האם זה מהקרן או שזה מהתקציב השוטף של המשרד?

אסף וקסלר: מקורות בגין פגיעה בגין אירועים צבאיים או ביטחוניים, כן, היא מהקרן.

ינון אזולאי: גם מה שמשרד הפנים משפה את העיריות, לאו דווקא את האדם הפרטי או את החנות, את העסק?

אסף וקסלר: אני יכול לוודא את הסוגיה הזאת.

אסף וקסלר: עקרונית אני חושב שזה מהקרן.

ינון אזולאי: כי אני יודע שב"שומר החומות" ביקשו מהם להגיש, כל עירייה, את הנזק שנגרם, ואז משרד הפנים היה אמור או שעשה את זה, לשפות אותם.

ינון אזולאי: השאלה שלי אם זה עוד כסף שמגיע מאיזשהו תקציב אחר או מהקרן?

אסף וקסלר: לא, עקרונית זה אמור להיות מהקרן.

אסף וקסלר: אני יכול לבדוק את המקרה הספציפי הזה.

אלכס קושניר: מה ההערכה שלכם עד סוף השנה?

אסף וקסלר: קשה לנו להעריך את הסיכונים הביטחוניים.

אלכס קושניר: לא, לא, אני מדבר איתך על יתרת הקרן.

אסף וקסלר: בשנים שאין בהן פעילות צבאית משמעותית, לדוגמה 2019, הקרן פחות או יותר נשארת מאוזנת פלוס ההכנסות שמתווספות אליה.

אסף וקסלר: בהינתן שהתיקון שאנחנו מציעים כאן יאושר, אנחנו צופים שההכנסות שיתווספו על המספר שאמרתי שהיה בתחילת 2022, שזה 18.7 מיליארד, יתווספו עוד כ-850 מיליון.

אלכס קושניר: זאת אומרת שאתם עוברים את ה-19 מיליארד שקל.

אסף וקסלר: כן.

אלכס קושניר: באירוע הביטחוני הקיצוני האחרון שהיה, כמה הוצאתם מהקרן?

אסף וקסלר: ב"צוק איתן" כ-1.4 מיליארד.

ינון אזולאי: אגב, אחרי "צוק איתן" היה עוד סבבי לחימה מעזה שהיה גם פגיעות.

ינון אזולאי: רק במס רכוש טיפלו בזה?

ינון אזולאי: לא היה איזשהו פיצויים אחרים שהייתם צריכים להוציא מהקרן?

אסף וקסלר: משלמים פיצויים גם בשוטף.

אסף וקסלר: אם יש עכשיו זריקת אבן שפוגעת בשמשה של רכב, משלמים מהקרן.

אסף וקסלר: זה פשוט סכומים זניחים יחסית.

ינון אזולאי: סתם שאלה, למה אתה קורא סכום זניח, שהוא עד 100 מיליון?

אסף וקסלר: בהסתכל על הקרן שיש בה כ-19 מיליארד, אז מיליונים בודדים - - -

אלכס קושניר: בוא נשאל אחרת.

אלכס קושניר: יש לך את הנתונים כמה הוצאתם מהקרן בשנים האחרונות?

אסף וקסלר: יש לי הערכות לנתונים כאלה.

אסף וקסלר: ב-2021 יצאו כ-250 מיליון.

ינון אזולאי: שזה זניח.

אלכס קושניר: יחסית ל-18 מיליארד שקל.

ינון אזולאי: לא, יחסית ל-1.4 מיליארד.

אסף וקסלר: ב-2021 צריך להגיד, היה את מבצע "שומר החומות".

ינון אזולאי: אבל אמרת שעדיין לא הוגשו הכול.

אסף וקסלר: לא הכול.

אלכס קושניר: 2020 כמה, אסף?

אסף וקסלר: 2020, 3 מיליון שקלים.

אלכס קושניר: 2019?

אסף וקסלר: 9.

אלכס קושניר: 2018?

אסף וקסלר: 6.

אסף וקסלר: 2017 היה 100, כשמאז זה כנראה ספיחים של "צוק איתן", תשלומים.

ינון אזולאי: לא, אבל היה סבבים שלמים של כמה ימי לחימה.

אלכס קושניר: מה שאני מנסה להבין פה, האם זה שאנחנו עכשיו מפחיתים את ההפרשה, האם זה יפגע ביכולת של הקרן לפצות בהמשך?

ינון אזולאי: זה לא אמור לפגוע.

אלכס קושניר: לפי המספרים שהוא אומר, 19 מיליארד שקל עד סוף שנה, זה לא אמור לפגוע.

אסף וקסלר: אני אוסיף עוד נתון אחד.

אסף וקסלר: בתחילת שנת 2021 צפינו להכנסות של כ-2 מיליארד ובסוף ההכנסות בפועל היו 3.2 מיליארד, כלומר שבשתי השנים האלה, ב-2021 ו-2022 אנחנו לא צופים פגיעה בתזרים שנכנס לקרן.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: קודם כל סתם טכנית, כתבתם במאזן, קרן הפיצויים הסתכם בתום שנת 2021 בכ-13 מיליארד שקלים, ובדברי ההסבר כתוב 18 מיליארד.

אסף וקסלר: נכון, זה טעות סופר.

אסף וקסלר: זה 18 מיליארד הסכום.

ינון אזולאי: אוקיי.

ינון אזולאי: דבר נוסף, הקרן הזאת רק לחימה, נכון?

אסף וקסלר: אירועים ביטחוניים.

ינון אזולאי: למה אתם לא לוקחים משם גם נזקי טבע?

ינון אזולאי: הרי יש כסף וכשהסתכלנו במה שקרה בנהריה, אנחנו יודעים שהיה נזקי טבע.

ינון אזולאי: התשובה הפשוטה, שבחוק זה מגדיר את זה רק אירועים ביטחוניים, אז לשאלתי, יש לי הצעת חוק שמוכנה ואומרת, תוסיף שם "וכן נזקי טבע", ואז אתה פותר את הבעיה כמו למשל בשיטפונות שהיה בנהריה, שזה גם לא אירוע שהוא קורה כל יום.

ינון אזולאי: נזקי טבע כאלה בסדר גודל כזה, אתה פותר את הבעיה שם בדקה ואתה לא צריך לעשות את כל הסאגה הזאת.

נעמה לזימי: או רעידת אדמה.

ינון אזולאי: כן, כן, נזקי טבע.

ינון אזולאי: כל אסונות הטבע למיניהם.

ינון אזולאי: מה אתה אומר על זה?

אסף וקסלר: לנזקי טבע ולאסונות כאלה ואחרים גם נמצאים פתרונות בתוך התקציבים בהינתן מה שמחליטה הממשלה, ומביאים פה - - -

ינון אזולאי: יפה, אז אתה מדבר על החלטת ממשלה.

אלכס קושניר: אין קרן ייעודית לזה.

ינון אזולאי: יש לך כל כך הרבה כסף וזה טוב שיש כשם כסף.

ינון אזולאי: אפילו אתה יכול עכשיו לצמצם את הגבייה מהמקור של זה.

ינון אזולאי: אגב, שתדע שבאוצר זה מקור החוכמה, לכן אני שואל אתכם כי בטח דנתם על זה כבר.

אסף וקסלר: זו החלטת מדיניות ממשלתית.

ינון אזולאי: זה גם פותר את הבעיה של נהריה, שאנחנו יודעים כמה זמן - - -

נעמה לזימי: זה גם יזרז את המדינה למצוא פתרונות לכל מיני דברים שהיא לא מוצאת להם פתרונות.

ינון אזולאי: מה אתה אומר על זה?

משה גפני: למשל רעידת אדמה.

אסף וקסלר: זו החלטת מדיניות.

נעמה לזימי: יש אזור שבר סורי-אפריקאי.

נעמה לזימי: רעידת אדמה יכולה להקריס בניינים בצפון, את יודעת את זה טוב, יעל.

נעמה לזימי: זה מסוכן בטירוף.

נעמה לזימי: המדינה לא עושה עם זה משהו.

ינון אזולאי: רגע, רגע, תהיי בריאה, את מפחידה אותם.

ינון אזולאי: אני לא רוצה לגמור להם את כל ה-19 מיליארד.

ינון אזולאי: אחר כך נגמור אותם.

ינון אזולאי: אני מדבר רק על נהריה.

ינון אזולאי: איך את רצה לשם?

משה גפני: זה מאוד חשוב מה שהוא אומר.

אסף וקסלר: אני אגיד בכנות, אני לא התכוננתי עם תשובה לשאלה הזאת.

אסף וקסלר: זה לא נושא הדיון.

אסף וקסלר: אני מוכן לבחון את הנושא הזה ולחזור אליך עם תשובה.

ינון אזולאי: אתה יודע, כשאתה בא לפה, כייף לנו לדבר איתך גם לא בנושא הדיון, לכן העליתי את זה.

ינון אזולאי: הרבה פעמים, ינון, כייף לך לדבר על נושאים שלא קשורים לדיון.

ינון אזולאי: זה קורה הרבה.

נעמה לזימי: אני אעלה שאלה אפילו נוספת על זה.

נעמה לזימי: ינון צודק.

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על אירוע ביטחוני.

נעמה לזימי: אני גרה במפרץ חיפה.

נעמה לזימי: עכשיו בא טיל על בז"ן.

אלכס קושניר: זה אירוע ביטחוני.

נעמה לזימי: אנחנו רוצים שאירוע ביטחוני יוגדר כאירוע ביטחוני.

נעמה לזימי: גם זאת סוגיה ביטחונית.

אלכס קושניר: אבל זאת סוגיה ביטחונית.

ינון אזולאי: זה ביטחוני, זה אין בעיה.

נעמה לזימי: נגיד אתה צודק, ביטחוני, לא טיל.

נעמה לזימי: עכשיו יש תקלה שגורמת לפיצוץ במקום כמו שקרה בלבנון לפני שנתיים, אגב.

ינון אזולאי: אמרתי, שריפה בהר הכרמל, שיטפונות, הדברים האלה שקורים.

נעמה לזימי: צריך להרחיב את זה.

אסף וקסלר: שוב, אני אענה את אותה תשובה.

אסף וקסלר: בסוף זה שאלה של מדיניות ואיך הממשלה רוצה לתת מענה לדברים מסוימים.

אסף וקסלר: בסוף ההחלטה היא שזה נכון לפצות רק לאירועים ביטחוניים.

אסף וקסלר: אירועים אחרים מקבלים מענה מתוך הפעילות השוטפת של הממשלה, כמו מרבית הדברים שקורים ביום-יום או בתהליך שוטף של חיים.

ינון אזולאי: אגב, בתור אחד שיושב ליד קובעי המדיניות, אני לא חושב שאתה קובע את המדיניות.

ינון אזולאי: אני רק אומר שאתה יושב לידם ואתה שומע, ומה ששמעת בכל השנים, לאו דווקא עכשיו, מכל קובעי המדיניות, מה הבנת מהם, שהם בכלל לא דיברו על זה או ששמעת שדיברו על זה ואמרו לא?

אסף וקסלר: לא יודע לתת על זה תשובה.

ינון אזולאי: יכול להיות שתגיד לי, לא ישבתי כשדיברו על זה.

אלכס קושניר: למה אתה לא שואל את יושב-ראש ועדת הכספים הקודם?

אלכס קושניר: אני חושב שהוא ישב ליד קובעי המדיניות והנושא הזה עלה לדיון.

ינון אזולאי: אז תן לי לשאול אותו.

ינון אזולאי: חבר הכנסת, הרב גפני, יושב-ראש ועדת הכספים הקודם, לשאלתו של חבר הכנסת, יושב-ראש ועדת הכספים הנוכחי, אלכס קושניר, שהוא שאל למה אני לא שואל את היושב-ראש הקודם על קובעי המדיניות שישבת לידם, האם עלה הנושא הזה פעם, להוסיף בחוק גם את הנושא של אסונות טבע?

ינון אזולאי: האם אתה יודע את המדיניות של הקודמים בתפקידים?

משה גפני: התשובה, לא.

משה גפני: לא עלה אף פעם והרעיון הזה הוא רעיון נכון.

משה גפני: אנחנו נמצאים היום לצערנו הרב בסכנות גדולות.

משה גפני: לא שעף טיל על מפעל בז"ן.

משה גפני: עף טיל מעל בז"ן, זה אירוע ביטחוני.

משה גפני: יש איזשהו אסון בבז"ן, שריפה או דברים שיכולים להיות.

משה גפני: אנחנו מתפללים שזה לא יקרה אבל שיכול להיות משהו המוני.

משה גפני: מה שינון מציע זה פתרון שהממשלה צריכה לאמץ אותו.

משה גפני: אני לא זוכר שהתקיים אצלנו דיון כזה.

משה גפני: לא העלו את העניין הזה ואני חושב שצריך כן לקבל תשובה.

משה גפני: אתה הכנת הצעת חוק?

ינון אזולאי: כן.

משה גפני: אני חושב שצריך לעשות את זה.

ינון אזולאי: הצעת חוק מוכנה.

ינון אזולאי: בגלל שראיתי את זה, עדיין לא הגשתי אותה.

משה גפני: לפני חודש כשהייתה רעידת האדמה בצפון, דובר על העניין הזה.

משה גפני: היה די פחד כזה שאם קורית רעידה כזאת.

משה גפני: מדינה מודרנית צריכה להיות ערוכה לפחות בחלק הזה.

נעמה לזימי: גם כשאתה אומר מענים, קרה האסון בנהריה.

נעמה לזימי: מה נעשה מאז החלטת ממשלה, בממשלה שלהם שהייתה פעם?

נעמה לזימי: מה נעשה אז?

נעמה לזימי: אמרת שהיו מענים.

אסף וקסלר: היו מענים.

נעמה לזימי: כסף ישיר או טיפול בתשתית?

אסף וקסלר: הייתה גם הרפורמה בניקוז שאושרה ממש לפני כמה חודשים ושאמורה למנוע מקרים כאלה בעתיד.

משה גפני: אני לא אומר נהריה.

משה גפני: נהריה זה לא אירוע שצריך להכניס אותו פה.

משה גפני: אפשר לפתור אותו, אבל אם את לוקחת את נהריה עם בז"ן ועם רעידות אדמה ועם דברים מהסוג הזה - - -

נעמה לזימי: יש פה סכנה.

ינון אזולאי: ועם שריפה גדולה שהייתה - - -.

ינון אזולאי: כל נזקי טבע.

משה גפני: נזקי טבע, זה נכון.

ינון אזולאי: כל נזקי טבע.

אסף וקסלר: צריך להגיד, המדינה, הממשלה מתמודדת עם הרבה מאוד סיכונים והיא נותנת מענה למרביתם.

נעמה לזימי: אבל היא מייחדת רק ביטחון, כאילו סיכון הוא לא סיכון - - -

ינון אזולאי: אתה צודק.

ינון אזולאי: אתה אומר דברים נכונים, אבל אם היית אומר לי, תשמע, רק ממיליארד שקל ומעלה, הייתי אומר לך, תשמע, חלילה יקרה רעידת אדמה, אנחנו נגיע גם ליותר מזה, אבל כרגע הקראת לנו סכומים של 6 מיליון, 9 מיליון, 250, 100 מיליון, כלומר זה נותן את המענה גם לזה.

ינון אזולאי: אני חושב שצריך לתת מענה.

ינון אזולאי: אם היה את זה, לא היינו צריכים להתכנס פה בוועדה מספר ישיבות, לפחות ארבע או חמש ישיבות שהיו על נהריה.

ינון אזולאי: זה לא היה צריך לקרות.

ינון אזולאי: עזוב את נהריה כנהריה.

ינון אזולאי: אגב, אם אנחנו נבדוק אם הם קיבלו את כל המענה, גם עכשיו אותם בעלי עסקים, אני לא בטוח שהגענו ל-100%, אבל אמרתי בסדר, אין בעיה, אבל נזקי טבע אמורים להיות בפנים, נזקי ואסונות טבע.

משה גפני: נכון.

ינון אזולאי: מה אתה אומר, היושב-ראש?

ינון אזולאי: אתה חותם איתי על זה?

ינון אזולאי: ההצעה מוכנה.

ינון אזולאי: אחרי שראיתי את זה, אמרתי, אני אכין אותה.

אלכס קושניר: בוא תן לקרוא אותה.

אלכס קושניר: אפשר לקרוא?

ינון אזולאי: אין בעיה, בשמחה רבה.

ינון אזולאי: אני אף פעם לא החתמתי אותך על משהו בלי שתקרא, אפילו שאתה סומך עליי ואפילו שאני חתמתי לך גם בלי לקרוא.

אלכס קושניר: אתה חתמת לי בלי לקרוא?

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: בקדנציה הקודמת.

ינון אזולאי: בסדר, אז עכשיו בקדנציה הזאת אתה תחתום לי.

אלכס קושניר: אתה מעלה סוגיה מעניינת וחשובה, אין ספק, מה גם שיש פה באמת יתרה של הכסף.

אלכס קושניר: כן, נעמה.

נעמה לזימי: למה הפתרון הזה נמצא עכשיו כשאנחנו צריכים לעשות תוכנית כלכלית שמשרד האוצר מעוניין בה?

נעמה לזימי: אגב, אני לא נגד, אני רק אומרת את זה.

ינון אזולאי: מה, על שכר המינימום?

נעמה לזימי: לא, כאן על זה, אבל לא לקליטת עולים ופליטים למשל.

נעמה לזימי: למה?

נעמה לזימי: למה קליטת עולים ופליטים זה קיצוץ רוחבי, וכשעושים תוכנית כלכלית זה פתאום נמצא את הקרן?

נעמה לזימי: למה צריך לקצץ ולשסע חברה מוחלשת אחת באחרת?

נעמה לזימי: כי קיצוץ רוחבי זה משמעות של פגיעה בחברות המוחלשות.

נעמה לזימי: למה עושים את זה כאן ולא מוצאים את הפתרונות האלו בכל מיני מקומות של מאגרי הכספים שיש לאוצר והוא יודע בדיוק איפה הכול נמצא?

נעמה לזימי: אנחנו מגלים את זה, נגלה אחרים.

נעמה לזימי: אני רוצה להבין למה פה קיצוץ רוחבי בגלל 5 מיליארד שהם כלום, לעומת עודפי גבייה וכו', והקרנות וכל מה שנמצא?

נעמה לזימי: מתי שזה מתאים לאוצר, אין בעיה.

נעמה לזימי: מתי שלא מתאים לאוצר, קיצוץ רוחבי.

נעמה לזימי: למה?

אסף וקסלר: אני אסביר.

אסף וקסלר: בתיקון הנוכחי שאנחנו עושים, אנחנו למעשה מסתכלים על הכנסות המדינה ומשנים את התמהיל, כלומר מפחיתים הכנסות מפעילות של מכסים אבל למעשה מגדילים את ההכנסות בגין הפחתת ההפרשה לקרן.

אסף וקסלר: הפעולות האחרות שציינת הן פעולות שהן בצד ההוצאה, כלומר לתת מענה באמצעות מרכזי קליטה, באמצעות בתי מלון שמקבלים עולים.

נעמה לזימי: 5 מיליארד.

משה גפני: היא שואלת למה.

נעמה לזימי: למה זה כן וזה לא?

אסף וקסלר: בניהול תקציב המדינה יש שני רכיבים מופרדים שהם צד ההכנסות, הכנסות המדינה, וצד ההוצאות.

אסף וקסלר: ההוצאות הן מוגבלות במגבלת ההוצאה שהתקבלה כאן - - -

נעמה לזימי: אסף, זה בסדר.

נעמה לזימי: כלל ההוצאה, אתם פורצים אותו מתי שאתם רוצים, כמה שאתם רוצים.

נעמה לזימי: אתם פורצים אותו כל הזמן, רק לא כשמדובר באירועים שאנחנו היינו רוצים שזה יקרה בגללם.

נעמה לזימי: בעצם אתה אומר, אין תשובה ממשית למה נבחר תוכנית כזאת, כן או לא, זה מה שמתאים לאוצר, אבל אם משהו לא מתאים לאוצר כדי לסדר אותו דרכו, אז זה קיצוץ רוחבי.

נעמה לזימי: זה מה שאתם אומרים.

אסף וקסלר: לא.

אלכס קושניר: מה הסכום שאתם רוצים לממן דרך הפחתת ההפרשות?

אסף וקסלר: זה 1.6 מיליארד.

אסף וקסלר: הוא אמור לממן את הפעולות של הפחתת המכסים בחקלאות והפחתת מכסים אחרים, שזה כולל בין היתר ריהוט, כלי מיטה, כלי מטבח, מוצרים לתעשייה, אופניים חשמליים, חלקי חילוף - - -

ינון אזולאי: וזה המכסים שדיבר עליהם שר האוצר במסיבת העיתונאים?

אסף וקסלר: בין היתר.

ינון אזולאי: אז אתם כבר יודעים איזה מכסים רוצים להוריד?

אסף וקסלר: אנחנו יודעים.

אסף וקסלר: נוסף להפחתת מכסים יש את ההפחתה של הבלו על הפחם.

ינון אזולאי: מס על הבלו אתם לא רוצים לקחת משם?

אלכס קושניר: לקחו.

ינון אזולאי: אנחנו מדברים על הבלו בשביל הדלק, להוריד את זה.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שבסוף החודש כבר יעלה ל-8 שקלים.

אלכס קושניר: אגב, לא בטוח.

אלכס קושניר: מחירי הנפט ירדו.

ינון אזולאי: כן, אבל זה בסופו של דבר יגיע לעוד איזה עלייה קטנה, לא ל-8 שקלים.

אלכס קושניר: אני רוצה להגיד כך, בעצם אם אני מבין נכון, ההפחתה בהפרשות לקרן ממס רכוש נועדה כדי לממן צעדים שנעשו על ידי משרד האוצר בהפחתת מכסים כדי להוריד את יוקר המחיה.

אלכס קושניר: היות ומדובר בצעדים שנעשים באמצעות תקנות, בעצם חקיקת המשנה, כדי לעמוד בכללי הרגולטור, חייבים לבצע התאמות תקציביות.

אלכס קושניר: הדרך שנבחרה זו הדרך הזו בעקבות ההבנה שמדובר ביתרה מספיק גדולה בקרן הפיצויים כדי לתת מענה לאירועים ביטחוניים כאלה ואחרים שיכולים חס וחלילה לפגוש אותנו במהלך השנה הזאת והשנה באה.

אלכס קושניר: בואו תקריאו רגע את התקנות.

משה גפני: רגע, אבל איך הגעתם פתאום לעניין הזה של הפחתת המכסים?

אלכס קושניר: מה זאת אומרת איך?

אלכס קושניר: זאת הייתה החלטה שהיא פורסמה לפני חודש.

משה גפני: לא על זה אני שואל.

משה גפני: זה אני יודע.

משה גפני: אני שואל מה זה קשור לפה?

אלכס קושניר: לפני שנייה הסברתי.

משה גפני: לא הבנתי.

אלכס קושניר: נומרטור אתה מכיר, נכון?

משה גפני: לצערי הרב אחת הטעויות שלי.

ינון אזולאי: הוא בין אלה שהמציאו אותו, זה מה שרציתי להגיד.

משה גפני: כן, אחת הטעויות שלי זה הנומרטור.

משה גפני: תלמד ממני לא לעשות טעויות.

ינון אזולאי: אגב, היום תשאל אותו, לפני שהוא עושה טעויות הוא קודם כל בודק את הנומרטור של עצמו.

משה גפני: בדיוק.

אלכס קושניר: בנומרטור שאתה חוקקת - - -

משה גפני: אתה יכול לזרות לי מלח על הפצעים, זה בסדר.

משה גפני: אגב, הנומרטור לא קשור לחברי הכנסת, אתה יודע, זה רק לממשלה.

אלכס קושניר: כן.

שלומית ארליך: פעולה מאזנת קוראים לזה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: עוזרת לי ילדת יום הולדת שמדובר בפעולה מאזנת.

ינון אזולאי: אני מוחה על המילה "ילדת יום הולדת".

ינון אזולאי: יום הולדת.

אלכס קושניר: איך אני אגיד, ילד, ילדה?

ינון אזולאי: לא.

אלכס קושניר: איך אני אציין את הגוף?

ינון אזולאי: אשת היום הולדת.

אלכס קושניר: למה אשת?

אלכס קושניר: ילדה, תסתכל.

ינון אזולאי: בסדר.

נעמה לזימי: בת כמה, אם יורשה לי לשאול?

אלכס קושניר: לא בפומבי.

משה גפני: השאלה של נעמה היא שאלה נכונה.

אלכס קושניר: בת כמה שלומית?

אלכס קושניר: תלוי בנומרטור.

משה גפני: למה כאשר צריך לאזן בין ההכנסה להוצאה, מורידים 5 מיליארד שקל בכל מיני דברים שהם חיוניים?

משה גפני: בעמותות, בקרנות, בדברים שהחברה נהנית מהם.

אלכס קושניר: זה לא קשור לצעד הזה בכלל.

נעמה לזימי: קודם כל קיצוץ רוחבי זה משהו שצריכים לאשר פה.

נעמה לזימי: אני לא בטוחה שזה יקרה.

אלכס קושניר: בואו נתקדם פרה-פרה.

ינון אזולאי: לא, לא, אני דווקא רוצה להישאר בפרה הזאת.

אלכס קושניר: בפרה הזאת אנחנו נדון, אני בטוח.

ינון אזולאי: אני רוצה להישאר בפרה הזאת של הפלאט.

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב לי להשאיר בפרה הזאת.

ינון אזולאי: אנחנו איתך.

אלכס קושניר: משרד האוצר, אני מבקש להקריא את התקנות.

משה גפני: רק הם לא נתנו תשובה.

אלכס קושניר: הם נתנו, אתה לא רוצה לקבל.

משה גפני: אפשר את הכסף הזה להביא מהפחתה כמו כאן.

אלכס קושניר: התשובה היא לא.

אלכס קושניר: בבקשה.

גיא גולדמן: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 2א ו-65 לחוק מס רכוש וקרן פיצויים, התשכ"א- 1961 ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הוראת שעה 1.

גיא גולדמן: בשנת המס 2022 יקראו את תקנה 1 לתקנות מס רכוש וקרן פיצויים (שיעור ההפרשה לקרן פיצויים), התשנ"א-1991 כאילו במקום השיעור הנקוב בה, בא "8.5".

גיא גולדמן: ברגיל זה 25%, אגב.

שלומית ארליך: חוזרת על עצמה המילה "תקנות" פעמיים.

גיא גולדמן: נכון.

אלכס קושניר: טוב, אני רוצה להעלות להצבעה את התקנות.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: התייעצות סיעתית, חוזרים ב-13:52.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו מצביעים, משרד האוצר, אני מבקש למנות את המכסים שיורדים.

אלכס קושניר: בבקשה.

אסף וקסלר: זה רשימה מאוד ארוכה, אני לא אמנה את כולה.

אסף וקסלר: אם תירצו, נוכל להעביר מסמך.

אלכס קושניר: קודם כל תעביר וגם תגיד.

ינון אזולאי: את הנושאים של זה אתה יכול להגיד?

אסף וקסלר: בעולם החקלאות זה דגים, זה מוצרים מעובדים, זה שמן זית, זה בקר ודבש.

אסף וקסלר: בעולם המוצרים או כלים אחרים זה ריהוט, כלי מיטה, כלי מטבח, מוצרים לתעשייה, חומרי גלם לבנייה, אופניים חשמליים, חלקי חילוף לרכב ומוצרי מזון לא טריים.

ינון אזולאי: אגב, בחומרי גלם לבנייה כשאתה מוריד את המכסים, באיזה מהם אתה מוריד?

ינון אזולאי: אתה לא פוגע פה אצלנו בבנייה למשל בחומרי הגלם שלנו?

אסף וקסלר: לא, המטרה היא לייצר עוד תחרות בשווקים ולהוזיל את המחיר לצרכן.

ינון אזולאי: הבעיה שאתה פוגע פה בתוצרת המקומית, כרגיל.

אסף וקסלר: אנחנו לא מאמינים שתהיה פגיעה בכלכלה המקומית.

אורי מקלב: כשמדבר על הורדת מכס על בשר, כמה מאחוז הצריכה שבמדינת ישראל, יש עליה מכס?

אורי מקלב: על כמה אחוז מצריכת הבשר?

אסף וקסלר: אין לי את הנתון המדויק, אני יכול לבדוק.

אורי מקלב: על איזה בשר יש מכס?

אסף וקסלר: על בשר בקר.

אורי מקלב: לא על בשר קפוא.

אורי מקלב: על בשר קפוא אין מכס.

אסף וקסלר: יש מכס.

אורי מקלב: אין מכס על בשר.

אורי מקלב: יש בשר מצונן.

אסף וקסלר: נכון.

אורי מקלב: פחות מ-10% מצריכת הבשר בישראל, יש עליה מכס.

אורי מקלב: אתה לא הולך עכשיו להוריד את התחרות.

אורי מקלב: זה רק על בשר מאוד מסוים שמגיע - - -

אסף וקסלר: בסדר.

אסף וקסלר: חלק מהצעדים משמעותיים יותר וחלק פחות, אין ספק.

אלכס קושניר: טוב.

אלכס קושניר: מי בעד התקנות?

אלכס קושניר: להרים את היד.

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר התקנות אושרו.

אלכס קושניר: תודה רבה, אנחנו נחזור ב-14:30 לדיון.