ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 208, 2022-03-07 12:00

מיכאל ביטון: שלום לכולם.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים בדיוני ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: הנושא שעל סדר היום מודלים מוצעים לדיור בר השגה לצעירים בפריפריה ובמרכז.

מיכאל ביטון: פעמים רבות אמרנו בוועדה שצריך להפסיק את הדיון העקר והלא מוצלח של הממשלה על יוקר הדירות בישראל כי הדירות רק ממשיכות להתייקר.

מיכאל ביטון: במקביל אפשר לייצר מודלים של דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: זה בהחלט בכוחה של המדינה בשליטתה וביוזמתה.

מיכאל ביטון: כרגע המדינה מהמרת על כל הקופה במסלול אחד בלבד כמעט של דיור במחיר מופחת.

מיכאל ביטון: זה כשלעצמו הוא רעיון טוב, אבל נשאלת השאלה איך יכול להיות שנעשה מחיר מופחת ומחירי הדירות עלו ב-10%-20% תוך בשנתיים שלוש האחרונות.

מיכאל ביטון: אם נפחית ב-20% אבל שמרנו על המחירים של 2020, אז איך עזרנו לזוג צעיר לקבל בית?

מיכאל ביטון: אנחנו נבחן את התוכנית והשפעותיה.

מיכאל ביטון: אני מקווה שהמשרד לא ישים את יהבו רק על התוכנית הזו כי היא לא תספק בתים זולים.

מיכאל ביטון: לכן הצענו כמה מודלים שנציג אותם, נבקש מהמשרד לבדוק אותם ולחזור אלינו בתום הפגרה לשמוע איזה מיזמים הוא עושה סביב רעיונות חדשים של דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: זימנו לדיון את מנכ"ל משרד השיכון, אבל שר השיכון וגם המנכ"ל היו עסוקים במשימה לא שלהם אבל חשובה לעולם ולמדינת ישראל, שכללה נסיעה של שר השיכון לרוסיה במאמצי התיווך של ממשלת ישראל בין אוקראינה לרוסיה.

מיכאל ביטון: אנחנו מכירים במצב המיוחד שהם נמצאים בו ובעומס שהוטל עליהם ואישרנו להביא את ראש חטיבת הבנייה.

מיכאל ביטון: לצערי הוא לא הגיע לכאן.

מיכאל ביטון: חוסר ההגעה הפיזית זה ביזיון הכנסת.

מיכאל ביטון: האירוע של פקידים בכירים שלא באים לוועדה ועולים בזום יסתיים.

מיכאל ביטון: החל מהמושב הבא לא יהיה פקיד שיעלה בזום אלא במצב חריג, אישי שאני אאשר מראש.

מיכאל ביטון: כל פקידי הממשלה יהיו פה.

מיכאל ביטון: כל פקיד שנבקש, יגיע ומי שלא יגיע אנחנו נטפל בו בכל הכלים של הכנסת, כולל יושב-ראש הכנסת שהודיע לנו שכל מנכ"ל וכל מנהל רשות שלא יגיע לעבודת הוועדות יטופל משמעתית.

מיכאל ביטון: אנחנו נותנים לכם זמן להתארגן, לכל משרדי הממשלה, במיוחד למשרדים שעובדים עם ועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: החל מהמושב הבא, אנחנו נגיד מי יבוא לדיון ורק הוא עצמו יגיע לדיון.

מיכאל ביטון: אם נחליט אחרת, רק אנחנו נחליט.

מיכאל ביטון: באווירה הזו, גם יורי גמרמן נהנה מההפקר.

מיכאל ביטון: אני מכיר את יורי גמרמן מעבודתי כראש רשות, הוא היה ברשות מקרקעי ישראל ועכשיו הוא במשרד השיכון בתפקיד מאוד חשוב, נעבוד מולו ואתו על הרעיונות האלה.

מיכאל ביטון: יורי, בבקשה.

יורי גמרמן: שלום אדוני יושב-ראש העבודה, אני מתנצל על היעדר בתיאום.

יורי גמרמן: בשום פנים ואופן זה לא זלזול בוועדה ובחבריה.

יורי גמרמן: כמו שביקשת, בפעמים הבאות נגיע פיזית.

יורי גמרמן: אני כרגע בזום ומוכן לענות על כל שאלה, לשמוע את כל הרעיונות ולהגיב עליהם.

מיכאל ביטון: יהיו כמה מרכיבים בדיון: אחד, אתה תציג בכמה דקות את המדיניות הממשלתית לדיור בר השגה.

מיכאל ביטון: איך היא הולכת לבצע את זה?

מיכאל ביטון: מה המודלים ואיך עובד המודל של המכרזים במחיר מופחת.

מיכאל ביטון: אנחנו נציג לך מודלים אפשריים שלנו לדיור בר השגה ואתה תשקף לנו האם זה אפשרי ואיך אתם הולכים לבדוק את האפשרויות האלה.

מיכאל ביטון: ניתן גם לגורמים שהם לא כנסת או ממשלה לשאול שאלות ולהעיר על הסוגיה של דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: ניתן התייחסות ייחודית למגזר הכפרי ומה שנעשה שם וגם למגזר הערבי ומה שנעשה בחברה הערבית, לכל אחד יש את הייחודיות שלו.

מיכאל ביטון: לפני שאתה משיב מה מדיניות הממשלה לדיור בר השגה, אנחנו רוצים ליזום שני מיזמים מרכזיים של דיור בר השגה בישראל: אחד שמותאם לפריפריה ואחד שמותאם למרכז הארץ.

מיכאל ביטון: כל המיזמים שאני מדבר עליהם הם באדמות מדינה או בניהול המדינה.

מיכאל ביטון: בפריפריה, במקום שיש אדמה בשפע וזמינות תב"עות לשווק לקבלנים מגרשים של רבע דונם.

מיכאל ביטון: ברבע דונם להרים בית בגודל של 60-80 מטרים בלבד אבל בתב"ע של המגרש לאפשר תוספת עתידית של כ-60 מטרים נוספים מאושר בתב"ע מראש.

מיכאל ביטון: שלב א' שנבנה ונמכר ללקוח הוא בית צמוד קרקע בגודל 60-80 מטרים לזוג צעיר עם שני חדרי שינה, אפשר לגדל בקלות שני ילדים זה מה שאני עשיתי בירוחם בשנת 93 והוא נמכר בזול על ידי המדינה.

מיכאל ביטון: לזוג תהיה אופציה עתידית להרים קומה שנייה ולהפוך את הבית ל-140-120 מטרים אחרי 10, 20 שנה כשירווח להם כלכלית.

מיכאל ביטון: זה בית לכל החיים והעובדה שבונים מבנה קטן, מוזיל את עלויות הבניה, האדמה של המדינה, במקום הסבסוד על מחיר מופחת מסבסדים לקבלן שניגש למכרז הזה את מחיר הקרקע, שגם כך העלויות הם אפס וגם ככה מסבסדים "בנה ביתך" באזורי פריפריה.

מיכאל ביטון: את אותו סבסוד לשים על הרבע דונם הזה.

מיכאל ביטון: זה מודל שיותר פשוט בפריפריה והשם של המודל הוא: בית 60 מטר לזוג צעיר צומח ל-120 על רבע דונם.

מיכאל ביטון: המודל השני באדמות מדינה, באזורים במרכז הארץ, להרים בניינים בקומות והבניין הזה ירים דירות של 60-80 מטר גודל דירה בלבד, זה מה שיבנה הקבלן.

מיכאל ביטון: הוא יכול להשאיר או עמודים או מעטפת חיצונית לא מושלמת של תוספת בנייה של 40-60 מטר באותו מגרש, אבל הבנייה הזו לא תושלם בשלב הרכישה.

מיכאל ביטון: הדיירים ייכנסו לבניין הזה בגודל 60 מטרים ולאחר מכן יש להם זכות להרחבת הבניין בעוד 60 מטר לכל דירה מאושר בתב"ע מראש.

יסמין פרידמן: יש דבר כזה על קומות?

מיכאל ביטון: אין דבר כזה, אנחנו רוצים להציע את זה.

יסמין פרידמן: זה אפשרי טכנית?

מיכאל ביטון: כן, עושים מעטפת ולא מסיימים את הבניה.

מיכאל ביטון: או אפילו בלי מעטפת, בונים רק 60 מטרים ומשאירים אדמה לתוספת בניה.

יסמין פרידמן: וכל הבניין צריך להסכים?

מיכאל ביטון: כן, כמו שעושים הרחבה ותוספת חדרים בבניינים קיימים.

מיכאל ביטון: מסבסדים לקבלן את הקרקע לתמרץ אותו להרים את הבתים האלה ולא מסתבכים עם ערבויות מדינה מעבר לסבסוד הקרקע.

מיכאל ביטון: גם במודל מחיר מופחת מסבסדים את הקרקע, משתמשים בקרקע כדי להוריד את המחיר.

מיכאל ביטון: אלה שני המודלים.

מיכאל ביטון: מודל שלישי מעט שונה, לבנות בתים על ידי קבלנים על אדמות מדינה, אבל את חכירת הקרקע ומכירת הקרקע עושה הדייר מול המדינה בהלוואה נפרדת.

מיכאל ביטון: הוא לא משלם לקבלן על הבית שבנה ועל הקרקע שהדירה הזאת נמצאת, אלא רק על הדירה שהוא בנה ויש הסכם תשלומים בין הדייר למדינה על חכירת הקרקע לאורך שנים, בהלוואה, במענקים, במחיר מופחת, מה שהמדינה תחליט.

נירה שפק: מה שהיום קורה בעוטף שההתקשרות מול המנהל לגבי הקרקע ומול הקבלן לגבי המבנה.

מיכאל ביטון: בבית צמוד קרקע בישראל ההתקשרות היא מול המנהל.

מיכאל ביטון: אבל כשקונים דירה, חלק מהנכס הוא שלך כולל האדמה, אבל מחיר הדירה לא מופרד בין הקרקע לדירה, משלמים על הכול ביחד.

מיכאל ביטון: זה מודל מעט יותר מורכב אבל שמפריד את עלויות הבניה מעלות הקרקע ומשאיר את האפשרות למדינה לסייע בקרקע.

מיכאל ביטון: שני המודלים הראשונים הם הכי חשובים.

מאזן גנאים: למה לתת לקבלן?

מיכאל ביטון: לא לתת לקבלן.

מאזן גנאים: אדם שמקבל היתר ל-250 שיבנה בעצמו, כמו בנה ביתך.

מיכאל ביטון: בנה ביתך זה משהו אחר, עושים את זה.

מיכאל ביטון: לא בכל מקום יש בנה ביתך.

מאזן גנאים: אבל אחד שיש לו זכאות ומצבו הכספי מאפשר לו, שהוא יבנה.

מיכאל ביטון: אנחנו בעד בנה ביתך.

מיכאל ביטון: יש בנה ביתך רק במקומות שיש אדמה.

מיכאל ביטון: אנשים בונים בית של 200 מטרים, נכנסים לחובות.

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על בית צמוד קרקע של 60 מטרים, שקבלן בנה ולכן יהיה מוזל.

מיכאל ביטון: בנה ביתך זו אפשרות והיא גם יותר מבוקשת במקומות מסוימים.

מיכאל ביטון: אלה המודלים שאנחנו מציעים.

מיכאל ביטון: אנא התייחס למודל של המדינה במחיר מופחת, התייחס התייחסות ראשונית למודלים האלה, כי זה ידרוש פגישות עבודה וקידום ואחרי זה נשמע את חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: בבקשה, יורי גמרמן, ראש חטיבת הבניה החדשה במשרד השיכון.

יורי גמרמן: שלום לכולם, החטיבה כוללת ארבעה אגפים: אגף תכנון, שני אגפי פיתוח, תשתיות ואגף שיווק.

יורי גמרמן: זה נתח מאוד משמעותי מפעילות המשרד.

יורי גמרמן: אני אתחיל ברשותכם מפעילות המשרד ורמ"י שאנחנו עובדים ביחד בכל הקשור לדיור בהישג יד.

יורי גמרמן: בשנת 2021 הגענו לשיווק של יותר מ-100,000 יחידות דיור, זה שיא השיאים של פעילות ממשלתית בעשר השנים האחרונות.

יורי גמרמן: הגענו ליותר מ-60,000 עסקאות שיבשילו בהמשך לדירות.

יורי גמרמן: כך שמבחינת היצע הדיור אנחנו פועלים בקצב ניכר כדי לקדם את זה.

יורי גמרמן: לגבי פעילות הממשלה בפועל שקשור למתן פתרונות לזוגות צעירים ומחוסרי דיור, הממשלה הנוכחית קדמה יוזמה ותוכנית מחיר מטרה.

יורי גמרמן: זה לא מחיר מופחת כמו שהיה בממשלה הקודמת אלא מחיר מטרה.

יורי גמרמן: מהות התוכנית: התוכנית חלה לא באזורי יוקרה אלא איפה שהקרקע בערכי מטר דירתי 20,000 פלוס מע"מ, זה נותן את אזור גוש דן רבתי וערים בכל הארץ כולל ירושלים.

נירה שפק: לא הבנתי, אתה אומר שהפרויקט של מחיר מטרה היה גם דירה להשכיר בתקופות הקודמות, שזה ניתן רק למקומות שהעלות בנייה היא 20,000 שקל למטר?

מיכאל ביטון: פרויקט מחיר מטרה מופעל במקומות שהאדמה שווה מ-20,000 שקל ומעלה.

נירה שפק: האדמה?

נירה שפק: לא הבנייה?

נירה שפק: זה לא מה שהוא אמר.

יורי גמרמן: אני אתקן את עצמי אם לא הסברתי טוב.

יורי גמרמן: זה לא אדמה, מחיר מטר דירתי ממוצע לישוב.

יורי גמרמן: כלומר אם מדברים על ערים שנכללו בתוכנית, זה לא תל אביב אבל זה בהחלט פתח תקווה, ראשון לציון, נס ציונה וכן הלאה כלומר גוש דן רבתי.

מיכאל ביטון: זאת אומרת שלגבי דירה של 100 מטר, רק במקומות שדירות של 100 מטר עולות שני מיליון שקל ומעלה?

נירה שפק: בממוצע יישובי.

נירה שפק: אם הבנתי נכון, יש שכונות עולות פחות ושכונות שעולות יותר ואתה עושה את זה רק בממוצע היישובי.

נירה שפק: ככל שהפער יותר גדול אתה מבין שזה משפיע.

יורי גמרמן: המבחן הראשון הוא איזה ישוב ייכנס לתוכנית.

יורי גמרמן: המבחן הזה הוא נמדד לפי מטר ממוצע דירתי.

יורי גמרמן: כל מה שמעבר ל-20,000 שקל פלוס מע"מ לא נכלל בתוכנית.

יורי גמרמן: אנחנו מדברים על אזורים ספציפיים כמו תל אביב, רמת השרון שהם אזורי יוקרה, התוכנית לא נועדה לתת פתרונות במקומות האלה.

יורי גמרמן: בשאר חלקי הארץ, כמעט ברוב הערים התוכנית חלה.

יורי גמרמן: מהות התוכנית: אנחנו מקבעים את המחיר לסוף שנת 2020, הכוונה מחיר מטר דירתי שאנחנו מפרסמים במכרז והקבלן מחויב למחיר הזה פלוס הורדה של הנחה בשיעור של 20% או 300,000 שקל.

יורי גמרמן: אתן דוגמה, אם לוקחים דירה של 100 מטר והמחיר הוא 15,000 שקל למטר, אז מחיר הדירה יוצא 1,500,000.

יורי גמרמן: מהמחיר הזה אנחנו דורשים מהקבלן לתת הנחה של 20% או 300,000 שקל לפי הנמוך בין השניים.

יורי גמרמן: בדוגמה שנתתי, אם אנחנו מדברים על 15,000 למטר דירתי, דירה של 100 מטר תעלה 1,500,000 ממחיר זה הקבלן מחויב לתת הנחה של 300,000 שקל כך שלזוג צעיר או מחוסר דיור הדירה תעלה 1,200,000 שקל.

יסמין פרידמן: זה המחיר למשתכן?

מיכאל ביטון: לא, שינו את זה, צורת החוזה בין הקבלן למדינה היא שונה.

מיכאל ביטון: פה אתה יודע מראש את המחיר, לכן זה נקרא מחיר מטרה.

מיכאל ביטון: מחיר למשתכן זה בין קבלנים והם יכולים עוד לשחק עם המחירים.

מיכאל ביטון: פה הוא רוצה לגדר את המחיר מראש.

יורי גמרמן: קובעים מראש לפי הערכת שמאי את מחיר המטר הדירתי שממנו גוזרים את מחיר הדירה.

מיכאל ביטון: ואז איך מתנהל המכרז?

יורי גמרמן: אנחנו מפרסמים את המכרז עם הפרמטר הזה שדיברתי עליו, התחרות בין הקבלנים היא על ההצעה הגבוהה ביותר עבור הקרקע.

מיכאל ביטון: זאת אומרת שאתה יודע מה יהיה מחיר הדירה, בכל מקרה זה לא נדון במכרז.

מיכאל ביטון: מי שישלם הכי גבוה על הקרקע יביא את הדירות, במחיר הקבוע מראש.

מיכאל ביטון: לכן זה נקרא מחיר מטרה.

נירה שפק: נתת שני פרמטרים, דבר אחד זה פרמטר הקרקע שהוא הגורם המשתנה, כי פה הקבלנים מתחרים ביניהם.

נירה שפק: דבר שני זה מחיר הבית שזה מחיר המטרה, שהוא הגורם הקבוע.

נירה שפק: האם יש גם הגדרה, שזו המהות בעיני, לקריטריונים, לסטנדרטיזציה?

נירה שפק: בסוף יכול לומר מישהו בקרקע אני אתן 800 ואז אפגע בסטנדרטיזציה של מה שהקבלן נותן.

נירה שפק: פה הנתח המרכזי.

יורי גמרמן: אנחנו מצרפים לכל מכרז כזה מפרט.

יורי גמרמן: הקבלנים מחויבים לבנות לפי המפרט.

יורי גמרמן: הם לא יכולים לסטות מהמפרט.

יורי גמרמן: המפרט הדירתי הזה מאוד עשיר, בסופו של דבר הוא לא נופל מהשוק החופשי הרגיל.

מיכאל ביטון: כמה מכרזים כאלה של מחיר מטרה יצאו כבר?

יורי גמרמן: הוצאנו סדר גודל של 15 מכרזים והיום עוד לא בדקתי אבל צריכה להגיע הצעה ראשונה.

יורי גמרמן: נסים אברהם הוא יו"ר ועדת מכרזים ברמ"י.

מיכאל ביטון: כמה יחידות דיור ביעד הממשלתי לשיווק בתוכנית מחיר מטרה ל-2022?

יורי גמרמן: אני אפרט את היעדים: במכרזים שפרטתי אנחנו מחייבים את היזמים לבנות בין 60% ל-65% מהדירות לפי מחיר מטרה.

יורי גמרמן: היום כמעט כל המכרזים שאנחנו מפרסמים יוצאים לפי המתווה הזה אין היום מכירה חופשית חוץ מאזורי יוקרה.

יורי גמרמן: כל המכרזים שאנחנו מפרסמים יוצאים לפי מחיר מטרה.

יורי גמרמן: כל מכרז כזה כולל בין 60% ל-65% מהדירות לפי תוכנית של מחיר מטרה.

יורי גמרמן: היעד הממשלתי לשיווק של כלל סוגי הדיור הוא 80,000 לשנת 2022.

יורי גמרמן: אנחנו מעריכים שנגיע לסדר גודל של 30,000-35,000 יחידות דיור שהם למעשה יענו להגדרה של מחיר מטרה.

מיכאל ביטון: ב-2022, 35,000 יחידות במסלול של מחיר מטרה?

יורי גמרמן: אהיה זהיר - 30,000.

מיכאל ביטון: מחיר המטרה קשור למחיר הדירות כפי שהוא עכשיו והוא עלה ב-10% לפחות בשנה האחרונה.

מיכאל ביטון: אם זה 20% מה הם ירוויחו?

מיכאל ביטון: אם נניח מחיר הדירות בחמש השנים האלה עלה ב-20%, מה ירוויח הרוכש אם קיבל 20% הנחה?

יורי גמרמן: את המחיר הזה אנחנו קובעים לא להיום אלא לסוף שנת 2020.

יורי גמרמן: המשמעות היא שהמחיר לא כולל את גל עליות המחירים האחרון.

מיכאל ביטון: לפי המחירים בשנת 2020?

יורי גמרמן: 2021.

יורי גמרמן: אם העלייה הייתה כ-10%, המחירים שאנחנו מבקשים לא כוללים את גל העליות האחרונות.

מיכאל ביטון: עוד נעמיק במודל הזה, עכשיו תתייחס בבקשה לשני הדברים שהצגתי.

נירה שפק: נחזור למודל הזה?

מיכאל ביטון: במידה ונספיק, את רוצה שנספיק גם את המגזר הכפרי, אני רוצה שנספיק את כל הנושאים.

יורי גמרמן: הערה נוספת, מעבר למחיר מטרה נוקטים בפעילות נוספת שהיא קידום דיור להשכרה.

מיכאל ביטון: לא נדון בזה עכשיו.

מיכאל ביטון: תתייחס לשני המודלים שהצגתי, על האפשרות לבדוק לגביהם פיילוט ועל המעשיות שלהם.

מיכאל ביטון: לפרוטוקול, אריק שרון עשה את זה כבר ב-93 וב-89 בכל הנגב ובצפון.

מיכאל ביטון: בית צומח.

מיכאל ביטון: מאות אלפי בתים נמכרו כך.

יורי גמרמן: לגבי המודלים, נעשה תיקון ב - - - מקרקעי ישראל האחרונה, שלמעשה אנחנו מאפשרים היום גם את מודל של מחיר מטרה גם בבנייה צמודת קרקע בפריפריה, לא במרכז הארץ.

יורי גמרמן: אנחנו צריכים לקדם את זה עכשיו למכרזים שאנחנו מקדמים, אבל המודל יאפשר למכור מתחם צמודי קרקע ליזם והוא יצטרך, באמצעות הנחות, לתת את ההטבות לזוגות צעירים או מחוסרי דיור.

מיכאל ביטון: אבל הקרקע לא שווה בפריפריה.

יורי גמרמן: נכון, אבל בסופו של דבר הוא מקבל גם כספים - - -

אלי כהן: בגלל אוזלת ידה של הממשלה ואני מדבר על כל הממשלות, באופקים כבר מחיר הקרקע יותר מ-300,000 שקלים.

מיכאל ביטון: זה זול.

מיכאל ביטון: בבאר שבע זה מיליון שקל, אפילו מיליון וחצי.

אלי כהן: זה היה 50,000 לפני שלוש שנים.

אלי כהן: אתה מבין את אוזלת ידם של הממשלות.

מיכאל ביטון: מחיר הקרקע הוא לא פרמטר כזה דרמטי בפריפריה.

מיכאל ביטון: כשאתה תיתן בפריפריה מחיר מטרה, לא הגדרת את גודל הבית והקבלן ימקסם את הבניה, את המטראז' שמותר לו ואז זה לא דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: אתה תגיד לו על צמודי קרקע והוא ירים 200 מטרים, איך זה בר השגה לזוג צעיר?

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לבנות בתים קטנים שיגדלו, זה המודל שביקשתי.

מיכאל ביטון: תתייחס למודל שהצגתי.

מיכאל ביטון: הבנת את המודל שדיברתי עליו?

יורי גמרמן: אני מבין, אתה משחזר את שנות ה-90 שאז המנהל, לא חייב את היזמים לבנות את מלוא השטח הבנוי אלא רק בניה של 60 מטר.

יורי גמרמן: אנחנו צריכים לבחון את זה.

יורי גמרמן: אנחנו עובדים על המכרזים הראשונים של בניה צמודת קרקע במסגרת תוכנית מחיר מטרה וכמו שאמרת, אחרי הפגרה נשמח להידברות.

מיכאל ביטון: בעיקר הרעיון של בית צומח.

מיכאל ביטון: זה פתרון מידי לזוג צעיר שאחר כך הוא יכול לקבל אותו לכל החיים, זה הרעיון שמסתתר פה.

מיכאל ביטון: קנית בית קטן ואתה גדל אתו.

מיכאל ביטון: זה מודל צמודי הקרקע.

מיכאל ביטון: לגבי מודל בניה רוויה באזורים יותר מבוקשים באדמות מדינה, האם אפשר לעשות דירה צומחת?

יורי גמרמן: לדעתי זה יגרום עוול לאנשים, חוץ מזה שוועדות התכנון לדעתי לא יאשרו את זה.

יורי גמרמן: תחשוב שבסופו של דבר תגרום למצב שאתה תבנה בשכונות חדשות תמ"א 38.

יורי גמרמן: יצטרכו לגור חמש ושש שנים בתוך אתר בניה.

מיכאל ביטון: אז תבנה מעטפת לא פתוחה.

מיכאל ביטון: יש גם מודלים שנבנו עם מעטפת.

יורי גמרמן: תחשוב איך יראה בית כזה עם מעטפת, לדעתי זה נורא ואיום.

מיכאל ביטון: אז האסתטיקה מטרידה אותנו?

מיכאל ביטון: הנושא הוא דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: כל המדינה מוצפת בהתחדשות עירונית בכל האזורים הוותיקים יבנו מאות אלפי בתים זה היעד של המדינה, אז לא יבנו באזור ותיק בגלל שאנחנו פוחדים שתהיה בנייה בהמשך?

מיכאל ביטון: לא נמכור לאנשים דירות קטנות?

מיכאל ביטון: מה שמפחיד אותנו זה בנייה בהמשך?

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, הייתי לאחרונה בטבריה בפוריה, יש שכונה חדשה שנבנית שנקראת נוף פוריה.

אורי מקלב: יש שם מודל שבתכנון אתה יכול להוסיף עוד שני חדרים בהמשך.

מיכאל ביטון: זה מה שדיברנו עליו.

מיכאל ביטון: אפשר להוסיף לגובה בהמשך.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לגזול את כל הזמן על המודלים האלה.

מיכאל ביטון: אני מבקש שבפגרת הכנסת תעשו סדרת פגישות במשרד השיכון ובמנהל על בית צומח, המודל של ועדת כלכלה.

מיכאל ביטון: בית צומח צמוד קרקע בפריפריה ודירה צומחת במרכז הארץ.

מיכאל ביטון: איך פותרים בעיות של אסתטיקה והיתרי בנייה, תאמין לי שעשיתי כמה היתרים ואתה יודע את זה.

מיכאל ביטון: אני רוצה לראות ראש עיר שלא רוצה לעזור לזוגות הצעירים שלו לקבל דירה ב-60 מטר עם פוטנציאל להפוך ל-120.

מיכאל ביטון: אני רוצה לראות ראש עיר שיבלום מודל כזה.

מאזן גנאים: הבעיה זו המדינה לא ראש העיר.

יורי גמרמן: לגבי החכרת קרקע ישירה, דבר ראשון אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה ואני לא בטוח שנדרש.

יורי גמרמן: היום יש פתרונות יותר פשוטים, לקיחת משכנתא עם ריבית משתנה של סדר גודל של אחוז.

יורי גמרמן: בסוף לא צריכים להכניס את רשות מקרקעי ישראל , להפוך אותה לבנק.

יורי גמרמן: אני לא רואה בזה צורך.

מיכאל ביטון: זו הייתה התייחסות להערה השלישית שלי על האפשרות שאדם קונה את הדירה מהקבלן במחיר הבניה ואת הקרקע הוא קונה ישירות מהמדינה, חוכר בהסכם תשלומים ופרישה.

מיכאל ביטון: המדינה לא רוצה להיכנס לזה אבל זה יכול ממש לסדר את העניין כי אף אחד לא יערבב בין קרקע לבינוי.

מיכאל ביטון: נעשה פגישת עבודה על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: את המודלים שהצגנו תתחיל לבחון.

מיכאל ביטון: בבקשה חברת הכנסת נירה שפק.

נירה שפק: אני מבקשת לתת לפני אפשרות לדבר חמש דקות לארז, יו"ר דירקטוריון מיגוריט, שכבר היה אצלך בשני דיונים ומציג עוד מודל בלי המדינה.

מיכאל ביטון: בבקשה, ארז רוזנבוך, יושב-ראש מיגוריט בישראל, חברה למגורים.

ארז רוזנבוך: תודה.

ארז רוזנבוך: אנחנו בעצם החברה הכי גדולה בארץ היום לדיור להשכרה ארוכת טווח, קרוב ל-2,000 דירות.

מיכאל ביטון: סליחה, הנושא לא עוסק בהשכרה כרגע.

מיכאל ביטון: זה יהיה דיון אחר בוועדה.

מיכאל ביטון: הנושא הוא דיור בר השגה לקניה.

מיכאל ביטון: כשיהיה דיון על השכרה תקבל את הבמה.

נירה שפק: אני רוצה להודות על הדיון הזה כי הוא דיון חשוב.

נירה שפק: אנחנו כל פעם מדברים על דיור בר השגה, מקבלים כל מיני מודלים ולא רואים התקדמות כמו שמוצג.

נירה שפק: גם בנתונים שהוצגו כאן הצליחו לבלבל אותי, יורי הצליח לבלבל אותי ולא הצלחתי להבין, אולי באמת הדיון הבא צריך להיות כשיושבים פה ומבינים מה קורה.

נירה שפק: יורי הציג שכל המכרזים יהיו על פי הנוהל, לא תהיה מכירה חופשית, 60%-65% יהיו לפי מחיר מטרה.

נירה שפק: הוא דיבר על 80,000 מגרשים ליישום ומתוך זה התחייב על 30,000.

נירה שפק: זאת אומרת זה לא עומד לא ב-50%, לא ב-60% ולא ב-65%, לא מכירה את החשבון ואשמח שיהיה על זה זום אין.

נירה שפק: אולי גם עניין הזום מפריע לנו להבין.

נירה שפק: אני רוצה להתייחס לדיון קודם שהיה כאן ולהבין כמה דברים: פעם אחת, כשנאמר 20% הנחה ואז אנחנו מבינים שזה צמוד למדד, האם 20% מהמחיר הסופי או מהמחיר ההתחלתי, כי אחרת זה לא 20%.

נירה שפק: אם מתחילים לפי מחירי 2020 והבית יהיה מוכן ב-2024 עם כל התוספות וכל המדדים, אז איפה בא לידי ביטוי ה-20%?

נירה שפק: שאלה שניה, מה הבקרה שעושה משרד השיכון על פערים שזיהינו בדיון הקודם בנושא הפריפריה.

נירה שפק: קודם כל שלא נותנים משכנתאות ריאליות לפריפריה.

נירה שפק: אדוני היושב-ראש היית אתי בדיון הזה והצטמררנו ביחד.

מיכאל ביטון: אבל הוא לא הכתובת למשכנתאות

נירה שפק: בסוף אם אתה רוצה דיור בר השגה, אתה צריך שהזוג הצעיר יוכל להביא.

מיכאל ביטון: הוא צריך לדאוג שמחיר הבית והדירה יהיו זולים.

מיכאל ביטון: מי יעזור עם המשכנתאות זה לא הוא.

נירה שפק: אם משרד השיכון אומר שהוא מביא שמאי לקבוע את מחיר הבית, הוא אומר, זו הערכת הדירה.

נירה שפק: לא יכול להיות שיבוא בנק ויגיד הערכה בחסר.

נירה שפק: אני מתכוונת שהשפה צריכה להיות משותפת.

מיכאל ביטון: אני מסכים אתך, רק שעכשיו אנחנו ממקדים איך משרד השיכון עושה מודל שמחיר הבית והדירה יהיו זולים יותר.

נירה שפק: דבר שני, כבר היום קיים בפריפריה ובטח בעוטף עזה, דירות עם אפשרות להגדלה כמו שהצעת.

נירה שפק: בונים את המבנה עם אופציה להגדיל כדי לאפשר לצעירים וצעירות להגדיל את הבית בהמשך.

נירה שפק: אני כבר אומרת שבמרחב הכפרי, המרחב הקיבוצי, כבר לא מחפשים בית צמוד קרקע.

נירה שפק: יש היום הרבה קיבוצים שיודעים בעבודה מול המנהל , שפחות משש יחידות דיור זה לא יקרה.

נירה שפק: לכן יש כבר בנייה לזה ולא התייחסו לזה.

נירה שפק: גם במרחב הכפרי אפשר לבנות דירות של שתי קומות ושלוש קומות.

מיכאל ביטון: ארבע יחידות עם גינה ועוד שתי דירות גג יפות למעלה, זה בהחלט דבר טוב.

מיכאל ביטון: עשינו מודלים כאלה יפיפיים וזה נראה כמו בית צמוד קרקע.

נירה שפק: זה קיים בקיבוצים.

נירה שפק: דבר נוסף ואחרון, איך פותרים את הסיפור של לוח שתיים.

נירה שפק: יש הרבה ישובים בארץ שהגיעו למקסימום יכולת הבניה לפי לוח 2 וצריך למצוא את המענה האחר, שלא דרך לוח 2 מכיוון שזה תחת ועדות קבלה זה עצר הכול, איך משרד השיכון מאפשר לישובים שיש להם רשימות המתנה מטורפות, ששנים לא יכולים להתקדם.

נירה שפק: השאלה הזו בוערת.

מיכאל ביטון: יש בהחלט מצוקה גם במגזר הכפרי, חלקה דורשת נכונות של מנהיגי הישובים לעשותה רחבות קהילתיות וחלקה במנגנונים שהמדינה ידעה פעם לסייע ולהביא יחידות דיור לתוך הישובים.

מיכאל ביטון: זה הלך ופחת.

נירה שפק: אני מזכירה שאמרנו שאנחנו מוכנים ויש הסכמה של בני המקום עד 25% ו-75% במכרז פתוח.

מיכאל ביטון: תעדוף לילידי המקום.

נירה שפק: אני מזכירה שבחרה הערבית רמ"י כתב ומשרד השיכון והאוצר שזה 75% עם יכולת הארכה ל-100%.

מיכאל ביטון: לא רק בחברה הערבית גם ביישובי פריפריה.

נירה שפק: אז קדימה.

מיכאל ביטון: גם ביישובי פריפריה יש 50% העדפה לבני המקום במכרזים.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מאזן גנאים, בבקשה.

מאזן גנאים: הזכרת את ראשי הרשויות, בוא לא נשכח שלראשי הרשויות אין אדמה לחלק, זו אדמת מדינה ומי שצריך לחלק אדמה זו המדינה ולא ראשי הרשויות.

מאזן גנאים: מצד שני, מחיר למשתכן בחברה הערבית נכשל עד היום, השאלה מה פתרון של משרד השיכון?

מאזן גנאים: נושא מחיר למשתכן בחברה הערבית נכשל כי אנשים רגילים לגור במשהו כפרי ולהפוך אותם מכפרי לעירוני ועדיין לא מצליחים.

מאזן גנאים: השאלה אם יש תוכנית מגירה למשרד השיכון איך לפתור את הבעיה הזו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני אבקש שתהיה התייחסות לחברה הערבית כי אל כל המודלים עובדים שם.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת יסמין פרידמן בבקשה.

יסמין פרידמן: באתי בעיקר ללמוד כי אני לא שולטת בנושא, אני רק רוצה לשאול אותך כראש עיר לשעבר, לגבי המודל של רבע דונם.

יסמין פרידמן: אני חוששת שראשי העיר יתנגדו לזה כי מבחינת שטח מוניציפאלי צריך יותר פינוי זבל ויותר תאורה.

מיכאל ביטון: ממש לא.

מיכאל ביטון: עיר בנויה בפריפריה, יש בה בנייה רוויה, יש בה צמודי קרקע, גם בבאר שבע יש כמה אלפי וילות וגם בירוחם.

מיכאל ביטון: אבל וילה יקרה כי אתה בונה בית גדול על אדמה רחבה עם כל ההוצאות.

מיכאל ביטון: הרעיון היה רבע דונם ומכרנו בירוחם כמה מאות רבעי דונם ומכרנו גם לקבלנים רבעי דונם והם בנו בית לא מוגזם ואפשר לקנות בית צמוד קרקע ב-800,000-900,000 אלף שקל.

יסמין פרידמן: זאת אומרת שאין סיבה - - -

מיכאל ביטון: הפוך.

מיכאל ביטון: זה איזון בין הפריפריה שרוצים בית עם גינה ובין לא להגזים עם כולם עם חצאי דונם ויותר.

מיכאל ביטון: יש בית עם גינה, תגור ב-60 מטר בזול, תגדל שני ילדים וכשירווח לך תעלה לקומה שנייה.

מיכאל ביטון: עשו את זה, לפני 30 שנה מדינת ישראל ידעה לעשות את זה והאדמה קיימת.

מיכאל ביטון: ראשי ערים ירצו את זה כי רבע דונם צמוד קרקע זה איכות חיים.

מיכאל ביטון: זה קיים בפועל בשוק.

נירה שפק: אני חייבת ללכת ושכחתי להעלות את הנושא של זוגות צעירים שבאים לעשות חקלאות ומחירי הנחלות.

נירה שפק: אני מבקשת שתוסיף את זה לדיון שייעשה, יעשו עבודה גם על כמה לבניה וכמה נחלה.

מיכאל ביטון: הנציגה של ענייני הכפר אתנו בזום והיא תשיב לנו בהמשך.

מיכאל ביטון: חברת כנסת ענבר בזק בבקשה.

ענבר בזק: אני רוצה להגיד ארבע נקודות: קודם כל להצטרף למה שאמרה חברת הכנסת שפק על המרחב הכפרי.

ענבר בזק: לאפשר בניה לגובה, הגיע הזמן שנלמד מהחברה הערבית שבונים במשפחה ומעלים קומות.

ענבר בזק: אז גם במרחב הכפרי לאפשר למשפחות לבנות עוד קומות לילדים שלהם זה יכול להקל מאוד על נושא עלויות יוקר המחייה לזוגות צעירים.

ענבר בזק: הורים שרוצים לעזור לילדים שלהם, הרבה יותר קל להם לבנות עוד קומה.

ענבר בזק: היום זה לא אפשרי מבחינה חוקית, אז לבחון את זה.

ענבר בזק: יש מודל שהתוודעתי עליו לאחרונה ונקרא שכירות רוכשת, שהגיע לוועדת כספים בכנסת הקודמת ואז הכנסת פוזרה והייתי רוצה להחזיר אותו לבדיקה.

ענבר בזק: הרעיון מדבר על זה שבמקום שזוג צעיר ישים את הסכום העיקרי בהתחלה ואז ישלם משכנתא, לפצל את עלות הבית לשכירות לאורך שנים, 20, 30 שנה ששוכרים את הבית ובסוף התקופה, אפ המשפחה רוצה לרכוש את הזכויות על הבית אז היא שמה את הסכום הראשוני, כמו ליסינג על אוטו.

ענבר בזק: אחרי 30 שנה נותנים אפשרות לשים את הסכום הגדול בסוף.

ענבר בזק: רוב הזוגות בגיל 20,30 אין להם את ההון העצמי, אבל אחרי 20, 30 שנה המשכורות גבוהות יותר, לפעמים יורשים כסף, לאפשר את זה.

ענבר בזק: כאשר יש אפשרות בכל רגע נתון למכור את הנכס לזוג אחר, כמובן שזה מיועד רק לזוגות זכאים של משרד השיכון שאין להם בית.

ענבר בזק: להעביר את הזכות, שהשכירות שמשלמים לאורך השנים נכנסת לקופה.

מיכאל ביטון: הבעיה במודל שהממשלה צריכה סופיות לדיון, אין לה כוח לדבר עם מישהו כל שנה.

מיכאל ביטון: פה צריך לדבר אתו כל שנה מתי הוא רוצה לקנות את הבית.

ענבר בזק: הבעיה עם המודל הזה לדעתי שזה לא כלכלי לקבלנים והמדינה צריכה לשים אחריות, תגמול לקבלנים.

מיכאל ביטון: המדינה שמה בכל הפרויקטים שלה, היא מוותרת על הכנסות מהקרקע.

מיכאל ביטון: במחיר מטרה היא מוותרת על הכנסות מהקרקע.

מיכאל ביטון: יש לה יכולת לעשות את זה.

ענבר בזק: זה משהו ששווה לבחון בעיני ואם רוצים לעשות על זה פיילוט, אז לקחת את הנגב והגליל, את הפריפריה כפיילוט.

מיכאל ביטון: הכי חשוב לעשות פיילוטים של הרעיונות האלה ולראות מה מצליח.

ענבר בזק: מודל נוסף שאני לא יודעת אם עלה, זה דומה למה שאמרת, הפרדת מחיר הקרקע מהבית.

ענבר בזק: דברת על זה שעל הקרקע נשלם חכירה במקום את הסכום המקורי, אופציה נוספת זה שאת הקרקע נשלם במכירה.

ענבר בזק: הרעיון הוא, אנחנו רוצים שזוגות צעירים, משפחות שעוד אין להם בית יוכלו לקנות בית.

ענבר בזק: אנחנו לא רוצים משקיעי נדל"ן שישתלטו על המגרשים הזולים האלה.

ענבר בזק: לכן אם אנחנו אומרים שמחיר הבית הוא X ומחיר הקרקע הוא Y כרגע תשלם את ה-X וכשתמכור את הבית רק אז תשלם על הקרקע.

ענבר בזק: המדינה לצורך העניין תקבל את הכסף שלה, לא היום אבל בעתיד, אבל כך אנחנו מבטיחים שמי שבאמת רוצה לגור בנגב ובגליל יבוא לגור שם ומי שבא לעשות נדל"ן ובא למכור, הרווח שלו יפחת.

ענבר בזק: נקודה נוספת שאני רוצה להעלות, היא פחות מודל אבל אם כבר מדברים על משרד השיכון ועל הורדת המחירים, אני רוצה לדבר על מדיניות הזכאות של משכנתאות למשרד השיכון.

ענבר בזק: היה דיון בוועדת כספים במסגרת הדיונים על חוק ההסדרים שם התוועדתי לקריטריונים של הזכאים למימון משכנתאות של משרד השיכון והייתי בהלם לגלות שקריטריון של שירות צבאי לא נותן נקודות זכאות.

ענבר בזק: אם כבר נמצאת זכאי, תוכל לקבל יותר כסף אם שרתת בצבא.

ענבר בזק: הקריטריונים העיקריים מדברים על גודל המשפחה, כמה אחים יש למבקשים, כמה ילדים יש להם, גיל הנישואים שנות הנישואים, הרבה קריטריונים שאין להם התייחסות לשירות צבאי.

ענבר בזק: לדעתי אנחנו עושים פה עוול גדול לאוכלוסייה חילונית, יהודית, שבאה ממשפחות יחסית קטנות, שמשרתים בצבא והם בכלל לא נמצאים זכאים למשכנתאות מסובסדות כי הם לא עומדים בקריטריונים.

ענבר בזק: בזמנו בדיון אמרו שתפתח מחשבה על הדבר הזה, לא זכור לי שזה קרה.

ענבר בזק: אני קוראת פה למשרד השיכון לפתוח את הדיון מחדש לקריטריונים לזכאות של המשכנתאות ולראות איך מתגמלים אותם.

מיכאל ביטון: אתם שוב מסיטים את הדיון.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים פה מודלים לבתים שאפשר לקנות בזול.

מיכאל ביטון: לגבי המשכנתא והכללים, אל תסיטו את הדיון בבקשה.

ענבר בזק: אוקיי, קבלתי.

אלי כהן: אני רוצה להתייחס על הנדל"ן ומשבר הנדל"ן.

אלי כהן: בעיני אנחנו מדברים על פצצה מתקתקת בחברה הישראלית שהיום זוגות צעירים לא יכולים לרכוש דירה.

אלי כהן: עצם זה שיחסית כמות חברי הכנסת שנוכחים בדיון דלה, זה מעיד על ניתוק מוחלט מהציבור בישראל.

אלי כהן: כולנו עוסקים בסוגיות של יוקר המחייה ועלויות כאלה ואחרות כאשר ההוצאה המרכזית של כל זוג במדינת ישראל היא הנדל"ן.

אלי כהן: מי שאחראי לעליית המחירים הקטסטרופלית זה מדינת ישראל בעצמה.

אלי כהן: זה משרד השיכון וזה מנהל מקרקעי ישראל.

אלי כהן: כולנו יודעים ש-100 מטר של דירה עולה בין 600,000 ל-750,000 שקלים.

אלי כהן: אני גר בחולון, 2.7 מיליון שקל לדירת ארבעה חדרים זה דבר שהוא בלתי סביר.

אלי כהן: אני חושב שכל מי שנמצא עכשיו במנהל מקרקעי ישראל צריך לשים את המפתחות וללכת הביתה.

אלי כהן: הזוגות הצעירים נאנקים, לצערנו אנחנו בונים שני מעמדות, מעמד אחד של זוגות צעירים שההורים שלהם יכולים לעזור להם והמעמד האחר של כאלה שלא יכולים לעזור להם ורק יכולים לחלום על לרכוש דירה.

אלי כהן: אדוני היושב-ראש, אתה ואני מכירים את אופקים, אתה יודע מה זה עוד 400,000 שקלים לזוג צעיר כשמחיר הדירה עלה?

אלי כהן: אתה יודע מה זה לחסוך 400,000 שקלים?

אלי כהן: אם אתם זוג צעיר וביחד אתם מרוויחים 15,000 שקל נטו בחודש, כמה אפשר לחסוך אחרי שמשלמים את כל התשלומים ושאר הדברים?

אלי כהן: מנהל מקרקעי ישראל מתעסק בספסרות של הקרקעות.

אלי כהן: שיטת המכרזים היא כזו שרק מעלה מחירים.

אלי כהן: מאז שהממשלה האחרונה נכנסה במשך תשעה חודשים הם עסוקים בחוק הגבלת כהונה, חוק ייצוא, חוק כתב אישום, תאמינו לי שזה לא מעניין את הציבור.

אלי כהן: זה לא מעניין את מי שהתחתן בחודש שעבר או מי שיתחתן בשלושת החודשים הבאים.

אלי כהן: רוצים להתעסק בדברים אחרים?

אלי כהן: בסדר.

אלי כהן: אבל תתעסקו קודם כל בדבר הזה.

אלי כהן: קודם כל בסוגיה הזו.

אלי כהן: פונקציית המטרה של מנהל מקרקעי ישראל היא לא להבטיח כמה שיותר הכנסות למדינה.

אלי כהן: פונקציית המטרה של מנהל מקרקעי ישראל היא להבטיח דיור בר השגה בכל רחבי הארץ במחירים סבירים.

אלי כהן: אני מברך אותך על הדיון החשוב הזה, אני חושב שצריך לעשות עוד ועוד דיונים עד אשר מנהל מקרקעי ישראל יבין שהתפקיד שלו לשרת את האזרחים ולא הפוך, תודה.

מיכאל ביטון: כשאתה בודק מה זה יוקר המחייה, ההוצאה הכי גדולה זה בית.

מיכאל ביטון: אלון קנינגר, נציג הזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: שלום לכולם.

אלון קנינגר: אני מודה ליושב-ראש הוועדה שדואג ומעלה את הנושא הזה שוב ושוב, אנחנו באמת רואים נוכחות דלה של חברי כנסת.

אלון קנינגר: אני יכול להגיד לכם באופן אישי שאני נפגע בשם הזוגות הצעירים, בשם אותם מאות אלפים שיושבים בבית ונאנקים - - -

אורי מקלב: כשחבר כנסת אומר את זה, יש לזה משמעות אחרת, יש פה דיונים רבים.

ענבר בזק: יש דיונים אחרים במקביל ואנשים רצים ביניהם.

אורי מקלב: אל תבקר חברי כנסת.

אורי מקלב: זה לא התפקיד שלך, הם עומדים לבחירה.

אלון קנינגר: נושא דיור בר השגה בעינינו זו הסוגיה החברתית שבוערת כרגע ברמת המדינה.

אלון קנינגר: זו הסוגיה הכי חברתית.

אלון קנינגר: נכון שאולי לא מתחברים אליה מכל מיני סיבות, אבל זו הסוגיה הכי חשובה.

ענבר בזק: יש פה עוד דיונים.

אורי מקלב: איפה כל הנציגות של הזוגות הצעירים?

אורי מקלב: רק נציג אחד מכל הזוגות הצעירים?

אורי מקלב: זה מראה כמה אתם לא מתייחסים וכמה זה חשוב לכם.

אלון קנינגר: לתקוף את הזוגות הצעירים בתחום הזה - - -

אורי מקלב: דבר לעניין.

מיכאל ביטון: נעבור לגופו של עניין.

מיכאל ביטון: דבר על המודלים והרעיונות.

אלון קנינגר: היו כמה מודלים של תוכניות דיור בר השגה.

אלון קנינגר: זה התחיל במחיר למשתכן שנתן את ההנחות הכי גדולות בהיקפים, מבחינת השיווק הכי גדולים ובהיקפים של כל דירה מתוך פרויקט, הכי גדולים.

אלון קנינגר: זה המשיך בדיור במחיר מופחת של ליצמן, שאז הוא דילל את האזורים ודילל את ההנחה.

אלון קנינגר: היום אנחנו נמצאים בשיא המשבר, בו היחס בין השכר הממוצע לעלות הדירה הממוצעת הוא הגדול ביותר.

אלון קנינגר: משרד הבינוי והשיכון יחד עם משרד האוצר נותנים את התוכנית הכי פחות טובה שהייתה פה אי פעם.

אלון קנינגר: כשמר יורי ממשרד השיכון אומר 20% עד 300,000 שקל זה אומר שאם היום לזוג צעיר יש את המזל והוא זכה בדירה באזורי מעגל שני, בפתח תקווה, בנתניה, בראשון לציון, ביהוד, בכל האזורים האלה.

אלון קנינגר: אז במקום לקנות את הדירה שעולה באזור 2.4 היום, הוא יקנה אותה ב-2.1 מיליון.

אלון קנינגר: אני מדבר על דירה פשוטה של ארבעה חדרים.

אלון קנינגר: זה הדיור בר השגה.

אלון קנינגר: אם זה לא הנחה מ-2.4 ל-2.1, אז זה מ-2.3 ל-2.

אלון קנינגר: עכשיו יש בצנרת מכרז בנתניה, עלות דירת ארבעה חדרים, 1,950,000, דירה בנתניה לדיור בר השגה.

אלון קנינגר: זאת הבעיה.

מיכאל ביטון: מה אתה מציע?

אלון קנינגר: שנתיים לא הייתה פה הגרלה חדשה, בזמן הזה נרשמו הרבה זוגות צעירים.

אלון קנינגר: אני יכול להגיד לך שכזוג צעיר כל כך חיכיתי לממשלת השינוי, דברו על שינוי ובנושא הזה השינוי הוא לרעה.

אלון קנינגר: מה שאנחנו מציעים זה לתקן את התוכנית הנוכחית ולא ליזום חדשה כי אנחנו יודעים כמה זמן לוקח ליזום תוכנית חדשה בצינורות הבירוקרטיים האלה.

אלון קנינגר: לכן, דבר ראשון להתאים את ההנחה.

אלון קנינגר: לא צריך תואר שני מהטכניון כדי להבין שאם נתתם 300,000 שקל בדירה במחיר מטרה ב-2014, מחירי הדיור עלו ב-50%, אתם לא יכולים לתת עוד פעם 300,000 שקל ב-2022.

אלון קנינגר: לא צריך להיות גאון בשביל להבין את זה.

אלון קנינגר: דבר שני, אלמנט המזל הוא קטסטרופלי.

אלון קנינגר: היום ההסתברות לזכות היא בין 1% ל-2%.

אלון קנינגר: אני מדבר על ההגרלות האחרונות.

אלון קנינגר: ניסיתי לפנות למשרד השיכון בכמה אמצעים ולא הצלחתי.

אלון קנינגר: הצענו לתת עדיפות לנרשמים ותיקים.

אלון קנינגר: זה ייתן שני אפקטים מקבילים: הראשון, זה מתיישב עם השכל הישר, שמי שרשום ארבע שנים ולא זכה, לא יכול להיות שמישהו ירשם בחודש האחרון ויזכה לפניו.

אלון קנינגר: דבר שני, זה ישאיר את הזוגות הצעירים על הגדר.

אלון קנינגר: כי ככל שהזמן יעבור הסיכויים שלהם ילכו ויגדלו.

אלון קנינגר: זאת הצעה בלי נושא תקציבי, יש קצת נושא פוליטי שאולי השר וחברי משרד הבינוי והשיכון לא רוצים שהנרשמים החדשים יהיו מקופחים.

אלון קנינגר: דבר נוסף, להתאים את שלביות התשלום.

אלון קנינגר: אחת הבעיות שזיהינו כזוגות צעירים זה הקושי לשלם את השכירות במקביל למשכנתא.

אלון קנינגר: היום, בשוק החופשי, בהרבה משרדי מכירות של קבלנים, אפשר לבוא ולשלם את ה-20% בחתימה, 80% במסירה.

אלון קנינגר: למה לא לעשות את זה בדיור בר השגה?

אלון קנינגר: אנחנו רואים היום הרבה זוגות צעירים שמוותרים על הנושא הזה.

אלון קנינגר: נקודה אחרונה, אנחנו רואים שלמדינה מאוד קשה לוותר על ההכנסות מהקרקע.

אלון קנינגר: אנחנו אומרים, תקשיבו, כל ההכנסות האלה של המדינה מהקרקע זה על הגב שלנו, של מעמד הביניים, של הזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: אתם גם אוכלים מהקרקע שאתם לא מוכנים לוותר מספיק וגם מקבלים מע"מ בסוף.

אלון קנינגר: אז לפחות גם ברמת חלופה, אנחנו מציעים שבמחיר מטרה ונוכח השנתיים האחרונות שלא הייתה פה שום הגרלה, לעבוד במתכונת חירום של שנה וחצי שנתיים ולבטל את המע"מ עבור אותם רוכשים.

אלון קנינגר: כל ההנחה של המע"מ תתגלגל במלואה לזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: הקבלנים לא ייהנו מזה כי יש מחיר מטרה סופי.

מיכאל ביטון: תודה על הרעיונות.

מיכאל ביטון: אני מבקש מנציגי משרד השיכון לפגוש אותך ולשמוע את הרעיונות האלה.

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם הם יתקבלו, אבל לפחות הזכות שלך להשמיע להם אתה דברים.

מיכאל ביטון: יורי, תפגוש בבקשה את אלון קנינגר.

מיכאל ביטון: בבקשה חבר הכנסת מקלב.

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש תודה על קיום הדיון, אני באמת חושב שאתה ממקד דיון בדבר מסוים שיש בזה יותר תועלת מאשר לדבר על משברים שיש בהם הרבה אפקטים.

אורי מקלב: אני לא יכול להביא מעולם הדימויים שלי מה זה מודלים לדיור בר השגה כשהזוגות הצעירים אצלנו באוכלוסייה החרדית גרים בחניות שסוגרים אותם, 15 מטרים.

אורי מקלב: מי שרוצה לראות איך זוג צעיר גר ב-15 מטרים בחניה יראה איך יוצרים יחידת דיור.

אורי מקלב: ברי המזל גרים ב-22 מטרים והמסכנים הם אלה שאין לתינוק מקום לזחול וצריך לנסוע למשפחה או חברים כדי לתת לילד את מרחב הזחילה.

אורי מקלב: מה ההיצע שאני חושב שיכול להתאים למה שאתה חושב נכון לעשות, לא לעשות מודלים של בניה שהיא מודולרית ושהיא מוסיפה חדרים אלא הפוך.

אורי מקלב: לקחת את החזר ההלוואות ואת המשכנתא המודולרית כי זוג צעיר צריך להחזיר משכנתא.

אורי מקלב: המודלים צריכים להיות בגידול ובשינוי במשכנתא עצמה.

אורי מקלב: בעצם אנחנו מדברים על דיור שהוא ליסינג כמו שקיים ברכב.

אורי מקלב: בסופו של דבר אתה משלם שכירות והדירה או הרכב נשארים אצלך.

אורי מקלב: יש לזה כמה יתרונות, אחד, אדם שומר על הדירה שלו ובסוף מקבל אותה אבל גם, אתה לא חייב להישאר בדירה הזאת, אתה יכול גם להחליף אותה לדירה משודרגת יותר אבל הרבה יותר מכך, אתה יכול לשנות את התמהיל של המשכנתא בלי מה שזה כרוך היום.

אורי מקלב: יש היום יזמים שרק עם ערבות המדינה, הם לא מבקשים מהמדינה שום דבר, הם מוכנים לבנות בניינים שלמים, שכונות שלמות רק עם ערבות מדינה לתת את זה לזוגות צעירים לגור בהחזרי משכנתא שמשתנים לפי ההכנסה שלך ולפי ההתבססות שלך בתחילת החיים ובסוף החיים.

אורי מקלב: בזה אתה מקבל בעצם דירה של שלושה, ארבעה חדרים ומשלם על דירה של חדר וחצי בהתחלה.

אורי מקלב: זה גודל החזר המשכנתא שלך.

אורי מקלב: לאחר מכן אתה יכול גם לצמצם את השנים, להגדיל את ההחזרים שלך, אם התבססת ואתה מתפרנס טוב אתה יכול להגיע למצב שתוך 15 שנים להחזיר את כל המשכנתא.

אורי מקלב: כל נקודות היציאה, כל ההסכמים שלך שהיום גוררים קנסות וגוררת ריביות והם בעצם נגישים ולא מעשיים, את כל זה לעשות הרבה יותר נגיש, פעם בשנה, פעם בשנתיים.

אורי מקלב: יש הרבה מודלים של עסקאות של כמה מסלולים ואפשר לעבור ממסלול למסלול.

אורי מקלב: זה מתחיל עם דירה של חדר וחצי ואפשר להגיע יותר.

אורי מקלב: אנחנו מניחים ש-80% יכולים להישאר במשחק עד שאתה מקבל דירה שמתאימה לך.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: שרגא בירן, המכון לרפורמות לבניות בבקשה.

מיכאל ביטון: אני חושב שהצגנו חלק מהמחשבות שלך, תשלים את הדברים שהצגת בעבר.

שרגא בירן: הוזמנו לדבר על הנושא של דיור בהישג יד לזוגות צעירים.

שרגא בירן: הזוגות הצעירים במדינת ישראל זה בערך כשני מיליון מתוך כעשרה מיליון תושבים.

שרגא בירן: זוגו צעיר נחשב היום בין גיל 20-39.

שרגא בירן: מתוך שני המיליון של הזוגות הצעירים הנשואים, מספר בני 25-30 ירד בשיעור של עד כ-50%.

שרגא בירן: אנשים אינם נישאים וגרים בקומבינציות שונות ומוזרות כיוון שאין להם דירה, יש כמובן עוד סיבות נוספות אבל הסיבה המרכזית היא שאין להם דירה.

שרגא בירן: כלומר הבעיה במדינת ישראל של דיור לצעירים היא בעיה של חיים ונישואים.

שרגא בירן: מימוש האפשרות להינשא אינה קיימת.

שרגא בירן: בכל שנה מתחתנים בין 50,000 ל-60,000 זוגות.

שרגא בירן: מתוכם, ל-60% אין הון עצמי, אין דיור, אין הכנסה שיכולה לפתור משכנתא.

שרגא בירן: נכון להיום יש כ-350,000 זוגות צעירים שאין להם את ההון העצמי, לא את ההכנסה ולא את האפשרות להיכנס לכל אחת מהתוכניות האלה שלא מיועדות לאנשים מהמעמד של חמשת העשורים התחתונים של מדינת ישראל.

שרגא בירן: הם נדונים לחיי חרפה משום שלגדל ילדים בדירות כאלה - - -

מיכאל ביטון: אתה כל זה אמרת בוועדה לפני כמה שבועות, לא נחזור על זה.

שרגא בירן: אני מבקש ממך דבר אחד, אי אפשר לדבר על העניין הזה בלי להיכנס לעובי הקורה.

מיכאל ביטון: השקפים האלה היו פה בוועדה לפני כמה שבועות.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך להגיד בשורה תחתונה מה המודל המוצע שלך?

מיכאל ביטון: לך להצעה המעשית שלך בבקשה.

שרגא בירן: עבדנו על העניין הזה לעומק.

מיכאל ביטון: אז תביא את ההצעה.

מיכאל ביטון: ראינו כבר את השקפים האלה.

מיכאל ביטון: כבר ראינו את המצגת הזו לפני כמה שבועות.

מיכאל ביטון: בוא נשמע את ההמלצות המעשיות שלכם לדיור בר השגה.

שרגא בירן: בזה שהצבעת על המצגת הזו כרגע הבנתי דבר אחד מרכזי, שאנחנו מדברים על בעיה לאומית שנוגעת לזוגות צעירים בהיקף של כשני מיליון תושבים במדינת ישראל.

שרגא בירן: אי פתרון העניין הזה גורם לצרות בהשכלה, בטיפוח הילדים וכן האלה.

שרגא בירן: אני רוצה לגשת לפתרון שלנו, כל אחד מתייחס למחיר הקרקע שנוצר כתוצאה מספקולציה כמחיר שהוא בעצם קובע את העניין במרבית השטחים של מדינת ישראל, כולל בפריפריה.

שרגא בירן: הדבר הזה הוא אבסורד, משום שככל שמשווקים קרקע במקומות עם ביקושים אדירים בצורה ספקולטיבית, זאת אומרת לכל המרבה במחיר, המחיר רק עולה.

שרגא בירן: ככל ש-100,000 הדירות יעלו, כך הקרקע עולה.

שרגא בירן: לכן אנחנו אומרים כדבר בסיסי ביותר, הקרקע צריכה להיקבע על פי מחיר של הדירה בהישג יד.

שרגא בירן: לא הקרקע הספקולטיבית המונופוליסטית תקבע את מחיר הדירה, אלא דירה בהישג יד, שאנחנו צריכים לקבוע מראש כמו מחיר של לחם אחיד, כמו של קוטג', של כל מצרך שנמצא בפיקוח כתוצאה מזה שזה מונופול.

שרגא בירן: לגבי המונופול הזה, אדוני היושב-ראש, אני לא יודע אם אתה ער לנקודה שבשנת 2020 מדינת ישראל קבלה במישרין או בעקיפין 24 מיליארד שקל מהכנסות שיווק קרקעות בצורה ספקולטיבית, סדר גודל של כ-30 מיליארד שקל ממסים על הנדל"ן ועל הדירות בצורה כזו או אחרת.

שרגא בירן: הבנקים למשכנתאות גבו את הרווח של 19 מיליארד שקל.

שרגא בירן: כמובן שזה גורם לכל שהמחירים עולים וכל הזמן ימשיכו לעלות ככל שהשיטה הזאת תמשיך לעבוד.

שרגא בירן: לכן הנושא של הקרקע, שהוא אחד משלושת המרכיבים, נמצא בידיים של מדינת ישראל.

שרגא בירן: הקרקע צריכה להיות נושא למה שנקרא בעולם כולו, באנגליה הקפיטליסטית, בתאצ'ר של הנאו-ליברליזם, בכל מקום היום בעולם הנאור הקרקע צריכה להיקבע כשומה חברתית לדיור בהישג יד.

שרגא בירן: כמו שנקבע הלחם.

שרגא בירן: הדבר השני, צריכה להיות סגמנטציה, פילוח של שוק הקרקעות גם לזוגות צעירים.

שרגא בירן: הפילוח הזה הכוונה שאתה לא קובע את אותו מחיר עצמו ואת אותו שיווק ואת אותה דירה עצמה ל - - - של שדה התעופה של צפון תל אביב.

מיכאל ביטון: אני צריך שתסיים.

מיכאל ביטון: לצערי אתה לא הולך לשורה האחרונה ואני אצטרך להפסיק אותך.

שרגא בירן: חבל, תקשיב, אתה מדבר על שלושה דברים: קרקע, מימון ותכנון.

שרגא בירן: אני מדבר אתך על הקרקע.

שרגא בירן: לא תבין את העניין של הקרקע, אנחנו מסתמכים - - -

מיכאל ביטון: אני מבין, עם כל הכבוד לך, אני מבין את ענין הקרקע.

מיכאל ביטון: ישבתי אתך על הדבר הזה המון זמן וגם הצגת את זה כבר פה.

שרגא בירן: אני מדבר על המודל שמדבר על כך שזוג צעיר יכול - - -

מיכאל ביטון: אתה יכול להגיד את ההמלצה המעשית שלך?

שרגא בירן: ההמלצה המעשית שלי אומרת שיש היום במדינת ישראל את חוק מימון הדירות שמאפשר להפעיל דבר שנקרא משכנתא מכוונת והלוואה עומדת.

שרגא בירן: הקרקע בהערכה כפי שציינתי נכנסת כהלוואה עומדת, זה חוק שקיים וצריך רק להפעיל אותו לזוגות צעירים.

שרגא בירן: אז אתה מפעיל את העניין בצורה כזו שהקרקע נרכשת במשכנתא שנייה לבנק.

שרגא בירן: פעלנו עם אחד הבנקים הגדולים ויש לנו סיכום בעניין הזה.

שרגא בירן: זה ניתן למימוש באופן מידי.

שרגא בירן: אז הקרקע נכנסת במחיר של הלוואה עומדת.

מיכאל ביטון: זה מה שהצענו במודל השלישי, שמפרידים את רכש הבית מרכש הקרקע וזה נעשה במסלול בנפרד.

מיכאל ביטון: יש הלוואה עומדת ויש מודלים.

מיכאל ביטון: המדינה צריכה לרצות להתקשר עם הלקוח בנפרד על הקרקע.

יסמין פרידמן: זה נראה באופק?

מיכאל ביטון: אני חושב שלא.

שרגא בירן: יש חוק שמסדיר את זה.

מיכאל ביטון: יש חוק אבל נאבקים על זה מעל 15 שנה.

שרגא בירן: משום שלא רוצים לשמוע.

שרגא בירן: משום שלעניים אין קול, צריך להבין את זה.

שרגא בירן: אני כאן מדבר בשם 1.2 מיליון זוגות צעירים שלא יכולים להגיע.

שרגא בירן: אני אקח אותך לאחת הדירות הקלאסיות - - -

מיכאל ביטון: מאה אחוז, אני אתך.

יסמין פרידמן: אני בת 49, אין לי בית, מעולם לא היה לי - -

שרגא בירן: יכול היה להיות לך בית.

יסמין פרידמן: - - ולא יכולתי לקנות אף פעם.

יסמין פרידמן: אלה לא רק הזוגות הצעירים, זו בעיה יותר רחבה.

שרגא בירן: צריך לשמוע, צריך לפתוח את האוזניים של השלטון ולא לדבר על השטויות שנקראות מחיר קרקע ספקולטיבי.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: נשמע את יורי בהתייחסות לדברים שעלו בבקשה.

מיכאל ביטון: אני מתנצל בפני מי שלא הספיק לדבר, אנחנו בחריגת זמן, יהיו עוד דיונים, תירשמו ואתן לכם עדיפות לדיבור בדיון הבא.

יורי גמרמן: אנחנו נתייחס בכובד ראש להצעות שעלו, למרות שחלק מההצעות כבר נדונו אצלנו ונתנו התייחסות במסגרת מכרזים ותוכניות.

יורי גמרמן: לגבי ההגרלות, חשוב לציין, נציג הזוגות הצעירים העלה את הנושא, אני רוצה לבשר שהשנה אנחנו מתכננים להגריל כ-30,000 דירות.

יורי גמרמן: ההגרלה הראשונה תהיה כבר בסוף החודש, כך שאנחנו פועלים בנושא הזה בקצב שלא היה כמותו.

יורי גמרמן: כמות כזו עוד לא הגרילו במדינה וזו הכוונה שלנו, 30,000 דירות.

יורי גמרמן: אני אשתמש בבמה לקרוא לאנשים שעוד לא הנפיקו תעודות זכאות להנפיק ולהשתתף בהגרלות.

יורי גמרמן: לגבי העדיפויות לאוכלוסיות כאלה ואחרות, או שנרשמים קודם ואחר כך, אני לא בטוח שזה הכיוון, בסופו של דבר מחוסר דיור זה מחוסר דיור.

יורי גמרמן: אם לא היה מספיק זהיר להירשם בעבר ועכשיו נרשם, אז לא בטוח שצריך לקפח אותו.

יורי גמרמן: יש לנו פגישה עם הנציגות של מחוסרי הדיור ביומן, נשמח לשמוע את ההצעות ולהתייחס ככל שנמצא אותן הגיוניות.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: ראשית לגבי המאמץ של הממשלה לקיים את פרויקט מחיר מטרה, שהופך להיות פרויקט הדגל של הממשלה, יש שאלות ודאגות שעלו כלפי המודל הזה, חלק מהדאגות והשאלות עלו בדיון, בעיקר העובדה שבסוף הפרויקט הזה מתייחס למחירי השוק.

מיכאל ביטון: אם השוק הגזים ועלה בעשרות אחוזים, אז בפועל ההנחה היא לא משמעותית, אבל גם במחירים מוחלטים, זוג שיידרש לקנות בנתניה ב-2,00,000 או בראשון לציון ב-2,500,000, כנראה זה לא זוג עני שיכול לקנות את הדירה ולכן זה לא דיור בר השגה במובן שאנחנו מדברים עליו כי העלות המוחלטת של הדירה, למרות ההנחה, היא באזור ה-2 מיליון וזה בעייתי.

מיכאל ביטון: יש הערות על המודל ורצון לשפר אותו.

מיכאל ביטון: שמענו את אלון קנינגר שהציג אותם, הוא יפגוש אותך יורי וישמיע בפניך את ההצעות ותראו מה אתם יכולים לשפר במודל מחיר מטרה.

מיכאל ביטון: לגבי מחיר מטרה בפריפריה ובכלל, יכול להיות שחלק מהוזלת הדירות זה שבמחיר מטרה תבנו דירות קטנות יותר ולכן העלות שלהם תהיה קטנה יותר ואז אי אפשר יהיה להוזיל בשל גודל הדירה, לא רק בשל הקרקע שאתם מוכנים לספוג את חלקה.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים ממשרד השיכון לבחון את הפרויקט של בית צומח צמוד קרקע בפריפריה.

מיכאל ביטון: 60 ועוד 60 בתב"ע מראש, בין אם במעטפת, בין אם בזכאות לבנות בהמשך.

מיכאל ביטון: הדבר הזה נעשה על רבעי דונם.

מיכאל ביטון: יש זמינות של אדמות כאלה.

מיכאל ביטון: לעשות פיילוט כדי להרגיש את זה ומשם לצאת לעוד פרויקטים.

מיכאל ביטון: לבחון את הפרויקט של דירה צומחת.

מיכאל ביטון: בונים דירה של 60 מטר, אולי מעטפת נוספת לעוד 60.

מיכאל ביטון: נכנסים ל-60 מטר הבאים בעתיד, מוזילים את עלות הבנייה.

מיכאל ביטון: זוג צעיר נכנס לדירה של 60 מטר ויש לו זכויות באותו בניין לתוספת של 60 מטרים.

מיכאל ביטון: עלה פה רעיון של דירת ליסינג, שאתה שוכר וביום אחד מחליט אם לקנות או לעבור לבית אחר בהסדר הזה.

מיכאל ביטון: נקרא למודל הזה דירת ליסינג ונשמח אם תאמצו אותו.

מיכאל ביטון: עלה המודל של שרגא בירן וגם אנחנו הצגנו אותו, של הפרדה בין רכישת הדירה ועלות הבנייה שלה לבין רכישת הקרקע.

מיכאל ביטון: את הדירה ואת הבניין קונים מהקבלן.

מיכאל ביטון: את האדמה קונים מהמדינה על פני שנים בהטבות, בהוזלות, בהלוואה עומדת, בהלוואת מקום ובכל דרך אחרת.

מיכאל ביטון: אז בעצם אין שום מניפולציה ואין שום קשר בין האדמה לעלות הבניה.

מיכאל ביטון: הכלי של המדינה, הקרקע שברשותה, ישמש אותה להקל על האדם ולשלם את זה לטווח ארוך יותר ובתנאים טובים יותר.

מיכאל ביטון: אנחנו מבקשים לעבוד בפגרה על כל המודלים האלה ומיד אחרי הפגרה יהיה דיון בוועדת כלכלה איך המודלים האלה פועלים ומי שירצה פגישות עבודה אתכם, גם מחברי הכנסת, יעשה זאת.

מיכאל ביטון: אני אישית אפגוש אותך יורי לפגישת עבודה בנושא הזה.

מיכאל ביטון: לבחון גם את האמירה במודל המרחב הכפרי, שיש נכונות לבניית שש יחידות דיור על דונם ולייצר סמי רוויה קטנה ואסתטית גם במגזר הכפרי.

מיכאל ביטון: נאמר על ידי חברת הכנסת נירה שפק שיש רצון כזה, אולי לעשות פיילוט כזה כי המחסור בדירות גם במגזר הכפרי ניכר לעין.

מיכאל ביטון: אני מודה לך יורי שהיית אתנו.

מיכאל ביטון: אני מצטער שלא היית פה פיזית, להבא זה לא יקרה.

מיכאל ביטון: חמש דקות הפסקה ונמשיך בדיון על מבנים מסוכנים עם משרד השיכון.

מיכאל ביטון: תודה לכולם, ישיבה זו נעולה.