ועדת העבודה והרווחה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 111, 2022-03-07 11:30

אפרת רייטן: אנחנו פותחים את הישיבה.

אפרת רייטן: היום 7 במרץ 2022, ד' באדר ב' התשפ"ב, השעה 11:50.

אפרת רייטן: הצעת צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), (מס' 4), התשפ"ב-2022.

אפרת רייטן: את מטרת הצו יציג משרד האוצר, בבקשה.

אופיר כץ: אנחנו פה בבקשה להארכה של תקופת הזכאות של חוק התכנית לסיוע כלכלי שעניינו תשלום ימי בידוד.

אופיר כץ: אני מזכיר שבסוף שנת 2020 עבר החוק שמקנה זכאות לדמי בידוד לשכירים, כשלפני כמה חודשים, בנובמבר, היינו פה כדי להעביר את התיקון לחוק שהקנה זכאות גם לעובדים העצמאיים.

אופיר כץ: שתי הזכאויות, גם לשכירים וגם לעצמאיים, נקבעו עד סוף חודש פברואר, עד ה-28 בפברואר, וכעת אנחנו מביאים הצעה להאריך את זה בחודשיים נוספים, עד ה-30 באפריל.

אפרת רייטן: את איזה אנחנו מאריכים?

אופיר כץ: את הזכאות לדמי בידוד לשכירים ולעצמאיים.

אפרת רייטן: למה לא משלמים לאזרחים את מה שמגיע להם על ימי הבידוד?

אפרת רייטן: ראיתי השבוע באחת ממהדורות החדשות שלמרות שהעברנו את זה כבר בדצמבר, אם אני לא טועה, זה עדיין לא נכנס לתוקף ואנשים למרות שהם הגישו מלא תביעות על ימי הבידוד שלהם לא זוכים לקבל את התשלומים.

אופיר כץ: הזכאות היא בתוקף.

אפרת רייטן: אני יודעת, אנחנו אישרנו אותה כאן.

אופיר כץ: רטרואקטיבית.

אופיר כץ: על התפעול בפועל אני מציע לשאול את נציגי הביטוח הלאומי.

רינת זקן: ב-1 באפריל העצמאיים - -

אפרת רייטן: ב-1 באפריל העצמאיים מתחילים לקבל עבור ימי הבידוד שלהם?

רינת זקן: נכון, רטרואקטיבית מ-1.7.

אפרת רייטן: בשורה מאוד חשובה, כי הגיעו אלינו הרבה מאוד פניות בעניין הזה.

רינת זקן: טופס התביעה לוקח זמן.

רינת זקן: אני מקווה שב-1 באפריל טופס התביעה יעלה לאוויר.

אפרת רייטן: את יכולה לומר לי כמה תביעות הגיעו?

רינת זקן: אנחנו לא יודעים, כי הכל יהיה מקוון.

רינת זקן: לגבי השכירים לא שמעתי שיש בעיה.

אפרת רייטן: תחדדי מה יקרה ב-1 באפריל.

רינת זקן: ב-1 באפריל, בעזרת השם, טופס התביעה לעצמאיים עולה ואנחנו נתחיל לשלם.

אפרת רייטן: תוך כמה זמן הוא אמור לקבל את הכסף?

רינת זקן: אני מניחה שתוך שבועיים.

רינת זקן: הם יכולים להתעדכן באתר העצמאיים של הביטוח הלאומי.

יוראי להב-הרצנו: זמן הוועדה הוא די יקר.

יוראי להב-הרצנו: מה אמור לקרות ב-1 במאי שלא קורה ב-28 באפריל?

נועה שוקרון: כל הוראות השעה של הקורונה, בגלל המבנה והאופי של המגפה, מתנהלות בהארכות.

נועה שוקרון: חודשיים היא אחת הארכות הארוכות שאנחנו מבקשים.

נועה שוקרון: חוק תו ירוק לעובדים, למשל, מוארך כל פעם בשבועיים.

נועה שוקרון: הסיבה היא שהתנאים משתנים, שמדיניות משרד הבריאות לאור התנאים האלה משתנה וכתוצאה מזה גם ההגנות או המענים התקציביים שאנחנו נותנים עשויים להשתנות.

יוראי להב-הרצנו: נכון, אבל בהקשר הזה, ותקני אותי אם אני טועה, לא צפויה להשתנות המדיניות, כי במידה והורים או ילדים חולים נשלם להם דמי בידוד.

נועה שוקרון: אני אחדד ואזכיר שמדובר בבידוד, לא במחלה.

נועה שוקרון: ככל שמישהו חולה הוא לא חלק מהמענה שאנחנו מדברים עליו פה.

נועה שוקרון: הוראת השעה הייתה איזו שהיא הוראה מיטיבה לאור מגפת האומיקרון שבה משרד האוצר אמר שהוא מוכן לתת איזה שהוא מענה יתר למצבים מסוימים, לעובדים מסוימים, במצב כזה או אחר.

נועה שוקרון: הדבר הזה יכול כמו המגיפה להתגבר ולפחות בהתאם לתנאים.

נועה שוקרון: הארכה בחודשיים היא על בסיס איזו שהיא הנחה שבחודשיים הקרובים אנחנו אחרי שיאו של גל מאוד משמעותי.

יוראי להב-הרצנו: החישוב על ימי הבידוד הגיע עוד בכנסת ה-23.

נועה שוקרון: דיברתי על הוראת השעה.

יוראי להב-הרצנו: אופן החישוב של תשלום על ימי בידוד נוסח פה בוועדה כאשר עמד בראשה חבר הכנסת אחר שיושב היום באופוזיציה.

יוראי להב-הרצנו: ההסדר מאז לא השתנה.

יוראי להב-הרצנו: במידה וב-1 במאי יהיו חולים יהיה את אותו הסדר.

יוראי להב-הרצנו: הכנסת לא עבודת במאי, אנחנו בפגרה, לכן מה אתם מתכוונים לעשות?

נועה שוקרון: אם אנחנו מדברים על איזה שהוא אירוע טכני - -

יוראי להב-הרצנו: זה לא אירוע טכני.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין למה אתם מטרידים את הכנסת במשהו שלא הולך להשתנות.

נועה שוקרון: ההנחה שהוא לא הולך להשתנות, כמו שאמרתי, היא הנחה שלא בוודאי נכונה ולא תקפה לגבי כלל חקיקת הקורונה.

נועה שוקרון: יכול להיות שמדיניות הבידודים תשתנה וכתוצאה מזה גם המדיניות שנותנת מענה סוציאלי לבידודים תשתנה.

יוראי להב-הרצנו: מה זאת אומרת?

יוראי להב-הרצנו: את אומרת לי שייתכן שהממשלה תורה לאנשים להיכנס לבידוד ולא תשלמו להם על זה?

נועה שוקרון: ייתכן שהממשלה, כמו שהיה בהוראת השעה, תחליט שהיא מיטיבה על ההסדר הקיים.

נועה שוקרון: ההיתכנות היא לשני הצדדים.

יוראי להב-הרצנו: בוא נקבע שזאת ברירת המחדל ובמידה ותרצו להיטיב או לשנות את התנאים תבואו לכנסת.

יוראי להב-הרצנו: ההסדר הזה כל כך בסיסי שאני לא מבין למה צריך כל חודשיים לבוא ולאשר אותו.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו טכנית נהיה בפגרה.

אפרת רייטן: אם הכנסת נמצאת בפגרה ב-1 במאי, האם זה מתארך אוטומטית?

אופיר כץ: לא, אין פה הארכה אוטומטית.

אופיר כץ: גם עכשיו עשינו הארכה רטרואקטיבית, אנחנו באיחור של שבוע.

אופיר כץ: כמובן שזו לא דרך המלך, אבל זה כן אפשרי.

אופיר כץ: יש שאלה של גמישות והתאמת המענים לסיטואציה, שזאת שאלה שרק התגברה בתיקון האחרון כשהוספנו את הזכאות לעצמאים.

אופיר כץ: גם בפעם הקודמת שעשינו את התיקון לעצמאים אמרנו בפירוש שזה מענה אחד שמצאנו לנכון לתת לעצמאים.

אופיר כץ: אני מזכיר שבתחילת המגיפה העצמאים דווקא קיבלו מענים אחרים - מענקים, הוצאות קבועות, מתוך הנחה שהפגיעה שנגרמת בעקבות הבידודים נבלעת בתוך המענקים האלה.

אופיר כץ: האפשרות לתת לממשלה גמישות להתאים את הצעדים באינטרוולים של חודשיים, פחות או יותר, היא הכרחית בשביל לשמור על הגמישות.

יוראי להב-הרצנו: אף אחד לא מגביל את הממשלה לבוא לכאן ולהציע מדיניות שונה.

אופיר כץ: אמרנו בפירוש שלגבי העצמאים, במידה והייתה החמרה, יכול להיות שהיו מוצאים לנכון לתת איזה שהוא מענק, לא בהכרח דמי בידוד.

אופיר כץ: זה בסדר להשאיר את הגמישות הזאת.

אפרת רייטן: הסוגיה הזאת לא תיפתר כאן, אף על פי שזאת שאלה נכונה שגם עלתה בדיון הקודם.

אפרת רייטן: משרד הבריאות, אתם רוצים לתת נתונים על בידודים, על תחלואה, על איפה אנחנו עומדים היום?

אילנה גנס: קרוב ל-82% מהאוכלוסייה במדינת ישראל מחוסנת או מחלימה.

אילנה גנס: נותרנו עם אחוז יחסית קטן של אוכלוסייה שעדיין יש עליה חובת בידוד על פי צו, על פי חוק.

אילנה גנס: כשליש מתוכה זה ילדים מתחת לגיל 12.

אילנה גנס: עדיין זה יכול להיות רלוונטי להורים, במידה והם נדרשים להיות בבידוד עם ילד.

אילנה גנס: נתח האוכלוסייה שיש עליו חובת בידוד על פי חוק הצטמצם היום בצורה משמעותית בעקבות גל התחלואה האחרון שאנחנו נמצאים כרגע לקראת סיומו.

אילנה גנס: מראש אנחנו כרגע בפוטנציאל של חייבי בידוד הרבה יותר קטן לעומת מה שהיינו בעבר.

אפרת רייטן: על פי הפקקים בבוקר בכבישים נראה שכבר אין כמעט מבודדים.

אפרת רייטן: יש לכם איזה שהוא נתון?

אילנה גנס: כרגע אנחנו נמצאים על כמעט 4,500 מאומתים ועל עוד כ-10,000 אנשים שנמצאים בידוד.

אדם בלומנברג: רציתי להתייחס למכסת ימי המחלה שנגבית מהעובד.

אדם בלומנברג: היינו בתחילת הדרך, בתחילת הבידודים על תקופה של 14 יום בידוד עם חמישה ימים שנגבים מהעובד.

אדם בלומנברג: אחר כך ירדנו לשלושה ימים.

אדם בלומנברג: ככל שהתקצרה תקופת הבידוד לא תיקנו את גביית ימי המחלה מהעובד.

אדם בלומנברג: אנחנו לא רואים לנכון להמשיך עם גבייה של שלושה ימי מחלה על תקופה של חמישה ימי בידוד, מה גם שמנגנון השיפוי למעסיקים כרגע ניתן מהיום הראשון.

אדם בלומנברג: אנחנו חושבים שצריך לצמצם את ימי המחלה שנגבו מהעובד.

נועה שוקרון: תקופת ימי הבידוד מתקצרת למעסיקים, לעובדים ולפקידי ממשלה.

נועה שוקרון: ההסדר הזה נעשה בהסכמה.

נועה שוקרון: כל הסטה של עלות יום מחלה מהעובד היא בסופו של דבר הפנמה של העלויות האלו אצל המעסיק, לכן יש עלויות תקציביות לשינוי כזה.

נועה שוקרון: ככל שרוצים לדון בהן אני מציעה שלא נעשה את זה בשולחן הזה אלא בעבודת מטה קצת יותר סדורה.

נועה שוקרון: זה שכמות הבידודים יורדת ומספר ימי הבידוד יורדים דווקא מפחיתים את הבעיה, לא מגבירים אותה.

אדם בלומנברג: העובדים בתקופה הזאת סחבו על גבם חלק גדול מהעול של ההשתתפות במכסת ימי המחלה שלהם שהם אמורים לייעד למחלת ילד, למחלת הורה, למחלות שלהם.

אדם בלומנברג: הם ניצלו איזה שהוא בנק שלהם לטובת האירוע הזה.

אדם בלומנברג: אנחנו כן חושבים שצריכה להמשיך להתקיים השתתפות, רק שהפרופורציה השתנתה מחמישה ימי מחלה על 14 ימים.

אדם בלומנברג: אם אנחנו מדברים עכשיו על חמישה ימי בידוד, זה צריך להיות בהתאם.

נועה שוקרון: אם בעבר ההיתכנות להיכנס לבידוד הייתה מאוד מאוד גבוהה, היום מדובר באירוע הרבה יותר מקרי.

נועה שוקרון: הסיבה לאדם מבוגר לא מחוסן להיכנס לבידוד היא ילד חולה.

נועה שוקרון: גם ההיתכנות של האירוע הזה הרבה יותר נמוכה, לכן גם כמות ימי המחלה הפוטנציאליים שנדרש העובד לתת נמוכה יותר.

אדם בלומנברג: את מסכימה איתי שזו עלות תקציבית נמוכה שלממשלה יש יכולת לממן אותה?

נועה שוקרון: אם אנחנו רוצים לנהל דיון ענייני, לרבות מחשבות על מה הם המקורות הפוטנציאליים למימון של הדבר הזה, אפשר לעשות את זה.

אפרת רייטן: אנחנו מדברים כרגע על הארכה.

אפרת רייטן: מה שמעלה אדם זה תיקון בחוק.

נועה שוקרון: נכון.

אפרת רייטן: זה במקום אחר.

יוראי להב-הרצנו: אני מציע שבמקום שנאריך את זה בחודשיים, נאריך את זה בארבעה חודשים.

אפרת רייטן: כמו שהבנת, יוראי, גם זה מוארך רטרואקטיבית.

אפרת רייטן: אני לא אצטרך לבוא לכאן ב-1 במאי, אני אבוא כשתיגמר הפגרה.

יוראי להב-הרצנו: היא הנותנת.

יוראי להב-הרצנו: למה צריך את הכנסת אם הם יכולים להאריך את זה מתי שהם רוצים?

יוראי להב-הרצנו: או שתבואו לכנסת ותגידו: אנחנו מבקשים שתאריכו את זה משיקולים כאלה ואחרים, או שלא תבואו בכלל.

נועה שוקרון: אפשר לתקן את התאריך באופן כזה שיתאים גם לכנסת וגם לממשלה.

אפרת רייטן: אז בואו נאריך את זה.

אילנה גנס: אי אפשר בארבעה חודשים, כי המצב הבריאותי - -

אפרת רייטן: אז בשלושה חודשים.

אופיר כץ: יש מקור תקציבי להארכה בשלושה חודשים.

אפרת רייטן: עד 31 במאי.

אופיר כץ: צו התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (מס' 4), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 26יז(ג) ו-26כח(ג) לחוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה), התש"ף-2020, ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אני מצווה לאמור: הארכת 1.

אופיר כץ: תקופת הזכאות האמורה בפסקה (1) להגדרה "תקופת הזכאות" שבסעיף תקופת 26יז(א) וסעיף 26כח(א) תוארך עד יום א' בסיוון התשפ"ב (31 במאי 2022).

אופיר כץ: הזכאות תחילה 2.

אופיר כץ: תחילתו של צו זה ביום כ"ח באדר א' התשפ"ב (1 במרס 2022).

אפרת רייטן: מי בעד צו התכנית לסיוע כלכלי, ירים את ידו?

אפרת רייטן: מי נגד?

אפרת רייטן: הצו אושר.

אפרת רייטן: הצו הוארך לשלושה חודשים נוספים.

אפרת רייטן: תודה רבה, הדיון הזה ננעל.