הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הסדרת השימוש בקנאביס למטרות רפואיות, התשפ"ב-2021 (פ/2245/24), כנסת 24, פרוטוקול מספר 18, 2022-02-22 14:15

שרן השכל: צהרים טובים לכולם, אנחנו ממשיכים בהכנות של חוק הקנאביס כאן בוועדת הקנאביס בכנסת ישראל.

שרן השכל: הפרק שאנחנו דנים בו עכשיו הוא ייצוא קנאביס לצרכים רפואיים.

שרן השכל: הדיון עוסק בפרק י'.

שרן השכל: לשם כך קודם כל אני רוצה שהיועצת המשפטית של הוועדה תעבור ותסקור את הפרק ואת הסעיפים, בבקשה.

ענת מימון: אנחנו נמצאים בעמוד 12, פרק י: ייצוא.

ענת מימון: למעשה, דנו כבר בפרק הזה, והוגשה בקשה שנבהיר בנוסח שני מסלולים.

ענת מימון: אנחנו בסעיף 32 עמוד 12.

ענת מימון: בעקבות הדיון שהיה לנו כבר בפרק הייצוא, למעשה, הפרדנו את זה לייצוא קנאביס באופן כללי, שזה בעל רישיון שעומד בתנאים לפי החוק, התוצרת והמוצרים שהוא מייצר עומדים בתנאים לפי חוק, ואז אנחנו קובעים בסעיף 32 מה נדרש ממנו, שזה המינימום על מנת שהוא יוכל לייצא את אותם מוצרים ואת הקנאביס שעומד בתנאים לפי חוק.

ענת מימון: בנוסף, בגלל שזה יצוא ובגלל שהוועדה ביקשה, הוספנו גם סעיף שאומר שגם אם יש בעל רישיון שלעניין קנאביס מסוים אצלו, לא עומד בתנאי החוק הזה, הוא יוכל לייצא את אותו קנאביס, בהתקיים תנאים נוספים שעוד מעט אני אקריא.

ענת מימון: אלה שני הסעיפים שיש לנו, ואני אקריא עכשיו את הסעיפים ואסביר: סעיף 32 – ייצוא קנאביס:

ענת מימון: הצהרה בדבר ייצוא קנאביס בהתאם לנוהל שיפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות, ובה יודיע בעל הרישיון על כוונתו לייצא קנאביס לצרכים רפואיים;

ענת מימון: העביר בעל הרישיון את המסמכים המפורטים – או עמד בתנאים לפי סעיף זה – ייתן לו המנהל היתר לייצוא קנאביס לצרכים רפואיים.

ענת מימון: סעיף 33 זה הסעיף שקובע שייצוא קנאביס שלא עומד בתנאים שעל פי חוק זה, ולגביו נדרשים עוד תנאים:

ענת מימון: בעל רישיון רשאי לייצא קנאביס שלא מתקיימות לגביו דרישות פרקים ג', ד' ו-ה' ושמיועד לייצוא בלבד (להלן – קנאביס המיועד לייצוא בלבד), ובלבד שמתקיימים כל אלה:

ענת מימון: בעל הרישיון לא יפיץ קנאביס המיועד לייצוא בלבד בישראל – כלומר: חל עליו איסור להפיץ את הקנאביס הזה בתוך ישראל;

ענת מימון: הליך הייצור של הקנאביס או מוצרי הקנאביס המיועדים לייצוא בלבד, ייעשה תוך הפרדה תהליכית שאושרה בנוהל איכות במסגרת ה-GMP של בעל הרישיון, וזאת על מנת למנוע אילוח צולב בין מוצרי הקנאביס אצל בעל הרישיון.

ענת מימון: אני מזכירה שהיה לנו דיון ארוך בדיון הקודם, איך בדיוק יוצרים את ההפרדה הזאת.

ענת מימון: אמרנו בסופו של דבר, שזאת איזושהי הפרדה שתאושר במסגרת ה-GMP של בעל הרישיון.

בועז טופורובסקי: יש לי שאלת תם.

בועז טופורובסקי: אם אני יצרן קנאביס בישראל, ואני לא, ואני רוצה לייצא לאירופה, האם מספיק לי ה-GMP או שזה לא מספיק?

בועז טופורובסקי: נכון להיום, אי אפשר לייצא לאירופה, מדינת ישראל מפסידה מיליארדים, בגלל שמישהו מעניין אותו מה התנאים של אירופה.

בועז טופורובסקי: אם יש כאן יצרנים שעומדים בתנאים של אירופה, מה הבעיה לייצא לשם?

בועז טופורובסקי: זה מטפל בזה?

שרן השכל: זה אומר שמפעל שרוצה לייצא, יש שני תקנים: GAP ו-GMP.

שרן השכל: במצב בו יש לנו את אותו תקן של GAP, שזה תקן גידול, תקן הגידול עצמו בבתי גידול מחויב תקן ישראלי.

בועז טופורובסקי: למה זה מסובך?

בועז טופורובסקי: אם מישהו רוצה לייצא לאירופה, הוא יכול לפי החוק הזה או לא?

שרן השכל: קודם כל אפשר, בתנאי שהם עומדים באותו תקן לאחר מכן.

אריאל גרופר: אבל פרקטית זה לא, למה אנחנו לא מייצאים לאירופה?

קריאה: שאלה טובה.

אריאל גרופר: שאלה טובה, למה אנחנו לא מייצאים לאירופה?

אריאל גרופר: אנחנו עוד פעם דנים בשאלה הזאת?

אריאל גרופר: איך נייצא?

אריאל גרופר: אנחנו צריכים EU GMP, אתם מוסמכים לתת EU GMP?

אריאל גרופר: לא, אז אנחנו צריכים לפנות לאירופים, ולהגיד להם: IMC-GAP, IMC-GMP זה כמו התקנים שלכם, באמת.

בועז טופורובסקי: אז אי אפשר?

בועז טופורובסקי: עכשיו אנחנו בהכנה.

שרן השכל: יש משהו שהוא יותר מתיר בהצעה הזו, אבל עדיין לא מאפשר לחלוטין החלה של תקן.

בועז טופורובסקי: לא יכול להיות מצב שאנשים שרוצים לייצא לאירופה, יבוא איזה מישהו בישראל וידאג לבריאות של האירופים, זה לא עניין של אף אחד כאן.

בועז טופורובסקי: ה-EU GMP יהיה מספיק כדי לייצא מישראל לאירופה, מי שיעמוד בתנאים של האיחוד האירופי, יעמוד גם בישראל.

בועז טופורובסקי: אנחנו עושים רפורמות בכל רחבי המשק הישראלי ובכלכלה הישראלית, ואנחנו מבינים שישראל היא לא אמריקה ואירופה שעכשיו צריך גם להחליט עבורן.

בועז טופורובסקי: ה-EU GMP יהיה קיים כאן וזה יתוקן לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

בועז טופורובסקי: אני מעדיף שזה יתוקן לפני; אם לא, זה יתוקן תוך כדי הדיונים בוועדה לקראת קריאה שנייה ושלישית.

שרן השכל: הדברים שחבר הכנסת בועז טופורובסקי אומר הם דברים שגם אנחנו אמרנו בוועדה.

שרן השכל: אנחנו צריכים למצוא את הדרך להכשיר גם פה בישראל את אותו תקן EU GMP.

שרן השכל: בועז, אני כבר אומר לך שביקשנו גם מהתאחדות התעשיינים, לתרגם לנו מאנגלית את התקן EU GMP.

שרן השכל: כאשר משרד הבריאות אומר שאין תקן, הם אומרים שיש תקן.

שרן השכל: יש פה איזשהו סוג של ויכוח.

שרן השכל: בועז טופורובסקי צודק.

שרן השכל: בסופו של דבר, יש כאן בקשה של חברי הכנסת להכניס גם את התקן האירופי, הקנדי, או תקנים אחרים לעניין הזה.

בועז טופורובסקי: משרד הבריאות דואג לבריאות ישראלים, לא לבריאות האירופים.

שרן השכל: ולכן בקריאה הראשונה כרגע אין לנו את היכולת להכניס את זה, כי אנחנו לא יודעים בדיוק מה התקן ואיך, אבל כמו שאמרתי, בקריאה שנייה ושלישית חברי הכנסת, כמובן שחבר הכנסת בועז טופורובסקי מוביל את זה, מעוניינים להכניס את תקן ה-EU GMP לתוספת הרביעית ולהוסיף את זה גם כתקן שמוכר במדינת ישראל.

שרן השכל: ככל שאנחנו נצליח ונוכל לעשות את זה, אני אבקש גם הערות לעניין, מה שנצטרך להכין לקראת הקריאה השנייה והשלישית, כי זו כמובן דרישה ובקשה שלהם.

בועז טופורובסקי: דרך אגב, זה גם בא יחד עם העברה של היק"ר למשרד הכלכלה שאנחנו עושים.

בועז טופורובסקי: לא יכול להיות שמשרד הבריאות מטפל וחושב שהוא דואג לבריאות של אנשים שלא חיים בישראל על חשבון הכלכלה הישראלית.

בועז טופורובסקי: נגמר הסיפור הזה במדינת ישראל, אתם תדאגו לבריאות של הישראלים ולא תפגעו בכלכלה הישראלית עבור האירופים.

בועז טופורובסקי: גם הדברים האלה ישתנו, יש הצעת חוק של ועדת הכלכלה בתמיכת משרד הכלכלה וגם שר הבריאות, אבל זה כבר השלב הבא.

שרן השכל: זו הצעת חוק שבועז הציג בשבוע שעבר ושהוא מעוניין לקדמה, ולכן אנחנו מקווים להכניס אותה כבר בהצעת החוק הזו.

שרן השכל: אנחנו נצא להפסקה של 10 דקות, דיון סיעתי שדורשים מאתנו.

שרן השכל: אנחנו נצא להפסקה של חמש דקות ונחזור לפה ונתכנס מחדש בשעה 14:41.

שרן השכל: צהרים טובים, אני פותחת את ועדת הקנאביס של הכנסת.

שרן השכל: לפי סעיף 115, בקשה לדיון מחדש לעניין פרק העובדים.

שרן השכל: אנחנו נצביע על הרביזיה, על מנת לפתוח את הרביזיה לפרק העובדים.

שרן השכל: לאחר מכן, ביום רביעי לאחר סגירת המליאה, נתכנס לטובת הצבעות והסעיפים שעדיין לא הספקנו להצביע.

שרן השכל: מי בעד פתיחת הרביזיה ולהצביע?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: אושרה.

שרן השכל: ארבעה בעד, הרביזיה נפתחה.

שרן השכל: נצביע על פרק העובדים ביום רביעי לאחר נעילת המליאה.

בועז טופורובסקי: רק אני אומר עוד פעם גם פה, אם זה לא יקרה ביום רביעי, תגידי כדי - - -

שרן השכל: בסדר גמור, תודה רבה לך חבר הכנסת טופורובסקי.

שרן השכל: גם לעניין הייצוא, וגם פהאני רוצה להדגיש שהפרק כמובן לא נסגר להכנה לקריאה ראשונה.

שרן השכל: אנחנו נדון בו בהרחבה יתרה לקראת קריאה שנייה ושלישית, כפי שאמר חבר הכנסת טופורובסקי.

שרן השכל: יש פה עניין לחברי הכנסת בכל מה שקשור לאימוץ התקינה הבין-לאומית לייצוא ולייצור של אותם מוצרים, ואנחנו נדון על כך לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

שרן השכל: עכשיו אנחנו נחזור לאותם סעיפי החוק.

שרן השכל: אנחנו בסעיף 33.

ענת מימון: סעיף 32 ו-33 ביחד, שני הסעיפים הם פרק הייצוא.

ענת מימון: הסברנו את ההסדר והתחלנו לשמוע הערות.

שרן השכל: הקראנו את כל הפרק, ועכשיו אנחנו מתחילים לשמוע הערות לעניין פרק הייצוא.

שרן השכל: אנחנו נתחיל קודם כל עם משרד הבריאות, בבקשה.

רננה מיסקין: לעניין סעיף 33(3), אני חושבת שמהנוסח זה לא ברור – בגלל זה גם הערנו – שיש פה רק החרגה.

רננה מיסקין: כתוב פרקים ג', ד', ה', ופרקים ג', ד' ו-ה' כוללים את הדרישות גם לעניין גידול.

רננה מיסקין: היתה הסכמה בדיון, שלא מחריגים מדרישות הגידול בישראל, אלא רק מדרישות הייצור בישראל, וזה לא נכנס לנוסח, ולכן צריך להבהיר את זה.

שרן השכל: מה זאת אומרת?

ענת מימון: כרגע הנוסח אומר שהקנאביס שמיועד לייצוא, לא מחויב לעמוד בתקן IMC-GMP, ואם אני מבינה נכון, אני רוצה להבהיר שהוא כן צריך לעמוד בתקן IMC-GAP.

רננה מיסקין: כי כתוב שהוא מוחרג מ-ג', ד', ה'.

יובל לנדשפט: הוזכר גם בדיון הקודם, וזה אפילו כתוב שם בסוגריים, ולכן לא כל כך הבנו - - -

ענת מימון: בסוגריים, בעקבות ההערה שקיבלתי מרננה.

ענת מימון: הוספתי את זה כדי שזה יהיה לדיון על שולחן הוועדה.

יובל לנדשפט: אבל זה מה שהיה בדיון הקודם, וזה יעשה את זה מדויק.

שרן השכל: אבל יש במשרד הבריאות מישהו שאמון על תעודות הסמכה לעניין האיחוד האירופי, נכון?

יובל לנדשפט: נכון, לתכשירים בלבד, זה נקרא המכון לביקורת ותקינה של חומרים ברפואה, תחת אגף הרוקחות, אבל הוא לתכשירים בלבד, והוא עושה זאת תחת הסכם עם האיחוד האירופי, שנקרא הסכםACAA .

יובל לנדשפט: בזמנו רצינו להיכנס להסכם ACAA והדבר הזה נידון גם בבית המשפט העליון, אבל אמרו שקנאביס הוא לא תכשיר.

יובל לנדשפט: דרך אגב, המפעל הראשון בארץ, אפשר לומר את השם שלו?

רננה מיסקין: לא.

יובל לנדשפט: לא נורא, מפעל בארץ שהקים, כשהתחלנו בדרך, רצינו שהמכון יעשה עליו את הביקורות ולא היק"ר כדי שיהיה לו ACAA, אבל המכון מתישהו בדק את העניין וראה שלא, היה על זה בג"צ ונדחה.

שרן השכל: על זה משרד הכלכלה עומל על מנת שיהיו לנו הסכמים בעניין הזה, נכון?

מיכל נידם וקסמן: אני אסביר בהקשר הזה.

מיכל נידם וקסמן: כמו שיובל הזכיר, הסכם ACAA מיועד לתכשירים רפואיים.

מיכל נידם וקסמן: קנאביס רפואי איננו מוגדר כתכשיר רפואי, ולכן הוא לא נכנס תחת הסכם ACAA; מה גם שכמו שדיברנו, כיום הגדרת הקנאביס הרפואי בפקודת הסמים המסוכנים בישראל בכלל מוגדרת כסם מסוכן שגם לא לשימוש רפואי, ולכן הצענו את השינוי הדרוש, שיהיה מוגדר כסם מסוכן לפחות לשימוש רפואי.

מיכל נידם וקסמן: גם אם זה לא תכשיר רפואי, לפחות שזה יהיה מוגדר לשימוש רפואי.

מיכל נידם וקסמן: זה תיקון מצב שהוא מעוות.

מיכל נידם וקסמן: לעניין ההסכם, לאחר שהתבצע השינוי הנדרש בפקודת הסמים המסוכנים, אנחנו ביקשנו לבחון את הסוגיה הזו של העברת הסמכות למכון לביקורת ותקינה יחד עם מנכ"ל משרד הבריאות ועם המכון לביקורת ותקינה והיק"ר, ומשרד המשפטים כמובן, כדי להבין לעומק האם יש דרך ואיזה דרך יש על מנת לשנות את המצב הקיים.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו הראשונים שנרצה שזה ישתנה, כי אנחנו חושבים שזה החסם המרכזי היום לייצוא, העובדה שלחברות ישראליות אין תקן שמוכר באירופה.

מיכל נידם וקסמן: כמשרד הכלכלה, אנחנו נעשה כל מה שצריך כדי שיהיה, כמו שאנחנו פועלים כבר עכשיו מול הגרמנים יחד עם היק"ר, על מנת לקדם לפחות בשלב הזה הכרה בתקן הישראלי כשווה לתקן האירופי וכדי שלפחות תהיה ההכרה הזו, מתוך הנחה שגרמניה מובילה באירופה ושאר מדינות אירופה יוכלו להיצמד אליה.

מיכל נידם וקסמן: אבל זה שלב 1, אנחנו חושבים שצריך מעבר לזה, ושבאמת במצב תקין הרשות המוסמכת בישראל תוכל לתת את ה-EU GMP לחברות הישראליות כנדרש.

מיכל נידם וקסמן: כאמור, אנחנו עושים את כל מה שנדרש בהקשר הזה.

יובל לנדשפט: חלק מתנאי ACAA לא רק בנהלים אלא בתקנות.

יובל לנדשפט: זה מה שעשו פעם באגף הרוקחות, כשרצו שיהיה חלק מ-ACAA והיו חייבים לתקנן תקנות.

יובל לנדשפט: לכן אני חושב שיש כאן חשיבות לחוק ולתקנות, כדי להכניס את זה, כי האיגוד האירופי יכיר בנו בישראל, לא משנה אם ביק"ר, במכון לביקורת, במשרד הבריאות, מבחינתי במשרד הכלכלה, כזכאי לתת את חותמת ה-EU בלי שאנחנו באירופה, אם באמת זה מעוגן בחוקים ובתקנות, את צודקת לא בנהלים.

יובל לנדשפט: זה אחד הדברים שדיברנו עליהם עוד בשיחה הראשונה בלשכה.

רננה מיסקין: אבל חשוב להגיד שזה לא תנאי ממצה.

שרן השכל: אמנם קיבלתי לא מעט מסמכים גם מהתאחדות התעשיינים, אני מבקשת גם ממשרד הכלכלה, ככל שידוע לכם על התקנים האירופיים, להעביר אותם אלינו על מנת שנוכל לתרגם אותם, ובמידת הצורך כמובן להכניס אותם בתוספת הרביעית גם כתקן מוכר.

מיכל נידם וקסמן: צריך לעשות הפרדה בין תקן הגידול ה-GAP לבין תקן הייצור ה-GMP, שפה יש לנו את הבעיה המרכזית.

מיכל נידם וקסמן: יש לנו את ה-EU GMP אל מול ה-IMC-GMP.

שרן השכל: אז תקן GAP.

מיכל נידם וקסמן: את ה-GAP כרגע יש הנחיות באירופה לגידול של קנאביס.

מיכל נידם וקסמן: כמו שיובל תמיד אומר, זה לא תקן שהוא ייחודי לגידול קנאביס.

מיכל נידם וקסמן: האירופים חיים עם זה בשלום.

מיכל נידם וקסמן: לנו יש תקן ייחודי פה בישראל בנוגע לגידול הקנאביס, ה-IMC-GAP, ופה יש סוגיה שאנחנו נדרשים אליה.

קריאה: לא, ב-GAP אין, ב-GMP יש.

מיכל נידם וקסמן: גם ב-GAP וגם ב-GMP.

שרן השכל: נכון לקריאה הראשונה, כן מצאנו את היכולת להחריג את ה-GMP.

שרן השכל: אין לנו יכולת להחריג את ה-GAP, וככל שאנחנו נמצא את היכולת להחריג אותו ואולי להוסיף אפילו עוד תקן GAP, EU GAP, או תקן CA GAPאני לא יודעת מה עוד יכול להיות, ונתרגם אותו, נוסיף אותו בתוספת הרביעית ככה שאותם מפעלים ואותם מגדלים יוכלו לפעול לפי התקנים הבין-לאומיים.

איתי רוגל: אמירה כללית, לא יתכן שיהיה פרק יצוא, בלי שבסופו של דבר יהיה פרק לייבוא, אחרת החוק הזה בוודאי יהיה מפלה לכיוון אחד, ולא מטפל בצד השני.

איתי רוגל: שנית, אני רוצה לשפוך פה אור על סעיפים שלא נמצאים פה.

איתי רוגל: אתם צריכים להיות מודעים שמחוץ לגבולות ישראל, יש שוק שלם של קנבינואידים שהם לא נחשבים כסם מסוכן, הם לא בעולם הקנאביס הרפואי.

איתי רוגל: זה לא רק CBD, זה עולם שלם של קנבינואידים, שפה נחשבים סם מסוכן.

איתי רוגל: הלכה למעשה, אם אני רוצה היום לייצא מוצר שלא נחשב בצד השני, בצד המקבל, כסם מסוכן שבגינו אני יכול לבקש היתר יבוא ואחר כך היתר יצוא, אני לא יכול לעשות את זה היום.

איתי רוגל: הסעיפים האלה לא מטפלים בכלל בנושא הזה, יש לזה שני חלקים: אחד, היכולת שלי להביא לפה חומר גלם שלא תואם את ה-IMC-GMP כדי לייצא ממנו מוצר לייצוא, ייבוא לצורך ייצוא, זה קיים בהרבה תחומים אחרים, תוך זה שנותנים הצהרה לגורם האחראי, במדינת ישראל בדרך כלל זה המכס.

איתי רוגל: הדבר השני, שאני יכול לייצא מפה מוצרים לשוק שלא דורש ממני היתר ייצוא.

איתי רוגל: ה-CBD הוא כמובן דוגמה קלאסית לזה, מכיוון שבאירופה – לא משנה אם הם מתייחסים לעולם הזה כ-Novel Food, הם מתייחסים אליו או בקוסמטיקה או בתוספי תזונה, הוא מזמן כבר לא נחשב כסם מסוכן.

שרן השכל: החקיקה עצמה מחריגה את ה-CBD, ולכן אנחנו עוסקים כרגע - - -

איתי רוגל: עזבי את ה-CBD.

איתי רוגל: אנחנו נתפסים פה לנושא אחד, ובסוף היום גם אם החקיקה תדבר על ה-CBD, יש עוד הרבה קנבינואידים אחרים.

איתי רוגל: עם כל הכבוד לחקיקה שתתעסק עם ה-CBD, ייקח עוד הרבה זמן עד שיגדירו איפה הוא יושב ובאיזה תנאים, ואני לא רוצה לחכות לזה.

איתי רוגל: אני היום מול היק"ר, לא יכול להוציא מפה מוצר כשמן שהוא רק CBD למדינה אירופית, ששם הוא תוסף תזונה, בגלל שהם מבקשים ממני היתר יבוא.

איתי רוגל: המדינה שם אומרת: תשמעו, אני לא יודעת מה אתם מבקשים ממני, אצלי זה לא יושב באגף הרוקחות, זה בכלל לא סם מסוכן, אין לכם מה לבוא אלי, אני לא אתן לכם את מה שאני לא יכולה לתת, זו עובדה.

איתי רוגל: כל מה שאני מבקש בפרק הזה זה להכניס התייחסות לאותם מצבים שבהם במדינת היעד זה לא נחשב סם מסוכן ולא קנאביס רפואי.

איתי רוגל: זה לא לשנות סדרי עולם, זו מציאות.

יובל לנדשפט: איתי אמר נקודה מאוד נכונה.

יובל לנדשפט: הוגש כבר הדוח של ה-CBD, אבל אני לא יכול לומר, כי מתנהל עדיין דיון משרדי בתוכו.

יובל לנדשפט: אני חייב שתבינו שגם אם מחר בבוקר ה-CBD מוחרג, ה-CBD מהצמח מוחרג, אין דבר כזה להפיק CBD בצמח, חוץ מזיקוק, אבל אז הוא API.

יובל לנדשפט: אין דבר כזה להפיק CBD בצמח או מוצר CBD, בלי שיהיו בו קנבינואידים אחרים שלא הוחרגו, ואז המוצר הזה שוב סם מסוכן.

יובל לנדשפט: אין דבר כזה להפיק CBD, בלי שיהיה שם קצת CBG, CBL.

שרן השכל: קודם כל אנחנו לא נמצאים שם.

שרן השכל: גם בחקיקה הזו, ברגע שהיא עוברת, היא מחריגה CBD עד 0.1% של THC.

יעל שכטר-סיטמן: 0.2 או 0.3, לא 0.1.

יובל לנדשפט: אין דבר כזה, ואם יהיה בו CBL, הוא כבר לא חוקי, ותמיד יהיה בו CBL, CBG.

שרן השכל: כשנגיע לפרק, אנחנו ננסח אותו כפי שצריך, ולכן אני מנסה לקבל הערות אך ורק לעניין אותם סעיפים, תיקון סעיפים, הערות, טענות, מענות וכו'.

מיכאל עופר: בעיקרון, אם המדינה באירופה לא צריכה אישור והיא לא יכולה לתת היתר יבוא או יצוא לצורך העניין, אני סיפקתי מסמך ליק"ר, והיק"ר אישר לי לייצא למדינה שלא נתנה לי היתר יצוא.

שרן השכל: אבל נאמר לנו שלפי האמנה הבין-לאומית הם חייבים לקבל את זה, אף מדינה לא תוכל לקבל את זה אם אין לך גורם מזמין.

מיכאל עופר: עשיתי את זה בפועל.

מיכאל עופר: בפועל, אני ייצאתי לאירופה ללא היתר יצוא שלהם.

שרן השכל: אבל אתה לא יכול, איזה מדינה תקלוט את זה?

מיכאל עופר: אני אומר שקיבלתי מהמדינה אישור.

שרן השכל: מהמדינה שלנו?

מיכאל עופר: לא, ממדינה באירופה.

מיכאל עופר: קיבלתי אישור שה-CBD איננו סם מסוכן במדינה זו, ועל פי זה קיבלתי אישור.

איתי רוגל: אז מיקי הצליח לקבל במדינה אחת, ואני במדינה אירופית אחרת.

איתי רוגל: מכיוון שהתחום הזה כולו לא באיחוד האירופי הוא פר מדינה, כל מדינה מחליטה מה שהיא רוצה.

ענת מימון: -- היתר יבוא שניתן על ידי הרשות המוסמכת.

ענת מימון: הם טוענים שיש מצבים שהם לא יכולים להשיג אישור כזה מהרשות המוסמכת.

איתי רוגל: אני לא יכול, אין לי ממי לבקש.

מיכל נידם וקסמן: שאלת הבהרה, אני חושבת שמדברים פה על CBD.

מיכל נידם וקסמן: היתר יבוא הוא בהקשר של קנאביס רפואי, אז צריך להבחין פה.

ענת מימון: אבל הם אמרו שגם אם נחריג את ה-CBD, עדיין יש חומרים שלגביהם הם עלולים להיתקל באותה בעיה, נניח בצד את ה-CBD, לא? זה מה שאמרו.

יובל לנדשפט: בגלל שבמדינות אחרות נדרש קודם כל היתר יבוא ממדינת היעד, יש מדינות בהן ה-CBD הוא לא תחת הרשות המוסמכת באותה מדינה.

ענת מימון: הבנתי מה הוא אמר, ואנחנו ענינו שממילא הולכים להחריג את ה-CBD מהחוק הזה, ולכן הפרק הזה לא יחול עליו וההיתר שכתוב בפסקה (2) לא יחול עליו, אבל אז הוא ענה: תניחו את ה-CBD בצד, יש חומרים נוספים שלגביהם יש בעיה, ואני מנסה להבין אם יש עוד מקומות שבהם יש בעיה כזאת.

איתי רוגל: יובל אומר בצדק: הרי בסופו של דבר בתהליך מיצוי יש עוד קנבינואידים, אז נתפסנו כולנו לעולם ה-CBD, אבל מה לעשות שבמיצוי יש עוד קנבינואידים אחרים משניים, הם קיימים.

איתי רוגל: תיאורטית, אם אתם לא תתייחסו לכל מה שאינו THC, אנחנו יכולים להיות במצב שעכשיו יש קנבינואיד שעליו אני עובר עבירה ושם אני בסדר.

איתי רוגל: צריך לפתור את זה כך שלמעשה כל מה שהוא לא THC צריך להיות שם בפנים.

ענת מימון: אבל זה נכון שזה יהיה בסעיף של תיקון פקודת הסמים המסוכנים לגבי החרגת ה-CBD, ומה שלא מוחרג, יחולו עליו ההוראות האלה.

ענת מימון: עכשיו אנחנו דנים בהוראות האלה ורוצים לשמוע לגביהן, לא לגבי מה יחול על מה שלא יהיה בפקודה הזאת.

ענת מימון: זה לא רלוונטי לפרק של הייצוא.

ענת מימון: אם זה כבר לא יהיה תחת פקודת הסמים המסוכנים, זה לא יהיה גם פה.

יפעת קריב: אני רוצה להתייחס למה שאמרה מיכל נידם ממשרד הכלכלה.

יפעת קריב: מיכל התחילה לדבר על תהליך הייצור וחזרה לזה שהכול נופל להגדרה.

יפעת קריב: הלא ברגע שאנחנו בחוק לא מגדירים שהקנאביס הוא תרופה ממקור צמחי, זה כבר מעכב לנו את היצוא.

יפעת קריב: אנחנו כל הזמן חוזרים לאותה נקודה ומסתובבים סביב עצמנו.

יפעת קריב: הלא בפועל, גם אם עכשיו מיקי אמר שיש יצוא, עד היום היה יצוא של 900 ק"ג מישראל.

יפעת קריב: אין יצוא באופן מסחרי, היצוא לא באמת אפשרי מישראל.

יפעת קריב: גם אחרי שתעבור החקיקה, לא נוכל מחר בבוקר לייצא.

שרן השכל: אבל אם נגדיר את זה כתרופה צמחית, כן אפשר יהיה לייצא?

יפעת קריב: תרופה ממקור צמחי תיתן לנו את ההזדמנות יותר להתחיל להתנהל מול התקינה.

שרן השכל: מה יהיה ההבדל?

יפעת קריב: נוכל לעבוד בישראל לפי התקינה האירופית.

רננה מיסקין: את יכולה לרשום כתכשיר.

יפעת קריב: אל תגידי תכשיר, תרופה ממקור צמחי.

שרן השכל: במדינת ישראל אין כזה דבר שמוגדר ככה.

יפעת קריב: אבל זאת התקינה הבין-לאומית.

שרן השכל: בסדר, ולעניין התקינה הבין-לאומית, אמרנו שנתרגם את המסמכים מאירופה ונראה ככל שניתן האם אנחנו יכולים להכניס אותם לתוך התוספת הרביעית, ועל כן תוכלו לעבוד לפי אותם התקנים.

יפעת קריב: ואז מה תהיה ההגדרה של הקאנביס?

יפעת קריב: אנחנו חוזרים כל הזמן להגדרה של כל החוק הזה, על איזה מוצר הוא מגדיר אותו?

יפעת קריב: על תרופה ממקור צמחי?

יפעת קריב: על מוצר?

יפעת קריב: על תכשיר?

שרן השכל: אז נדבר על זה בפרק ההגדרות.

יפעת קריב: ההגדרות דיברנו.

יפעת קריב: אנחנו מאוד מבקשים שאם זה עולה להצבעה ביום ראשון הקרוב, שיהיו שני פרקים שווים לשוק חופשי אמיתי.

יפעת קריב: אנחנו לא אומרים מה יהיה בפרק הזה, אנחנו רק אומרים שיהיה פרק שיתייחס להסדרה של הייבוא.

מתן כהנא: מה שחשוב לנו, והנושא הזה הוא גם בתיאום עם משרד המשפטים, שהוראות הפרק הזה או הסעיפים – אני מדברת בעיקר על הסעיף הכללי שזה סעיף 32 – לא יגרעו מסמכויות הפיקוח והבקרה של הרשות המוסמכת שמתחייבות מאמנות.

מתן כהנא: אתמול דיברנו על העניין של הנוהל.

מתן כהנא: יש פה אזכור של נוהל, אבל רק בהקשר של ההצהרה מתוכו, והאמנות בפירוש קובעות חובות פיקוח על סחר בין לאומי וקובעות אפילו הוראות שבנמלים יתקיים פיקוח שהוא לפחות - - -

שרן השכל: מה ההגדרה הבין-לאומית?

שרן השכל: איך זה כתוב בהגדרה הבין-לאומית?

שרן השכל: איפה ההגדרה הבין-לאומית?

שרן השכל: את יכולה לקרוא לנו אותה, כדי שנבין אותה?

מתן כהנא: קודם כל כתוב את אותם כללים, The Parties shall not knowingly permit the export of drugs to any country or territory except: (a) In accordance with the laws and regulations of that country or territory, שאת זה באמת הכנסנו כבר לתוך הסעיף הזה.

שרן השכל: כן, בהתאם להנחיות שלנו פה במדינת ישראל.

מתן כהנא: נכון, מוסיפים פה את הנושא של ה-limits of the total of the estimates for the country.

שרן השכל: אין פה שאלה, יהיה רשום כמה מייצאים.

מתן כהנא: נושא של ההערכות, שהייצוא צריך להיעשות גם בהתאם לאותן הערכות שהמדינה מדווחת.

שרן השכל: כן, כל שנה יהיה מדווח כמה אנחנו מקבלים, אין בעיה, זה לא סותר.

מתן כהנא: The parties shall exercise in free ports and zones the same supervision and control as in other parts of their territories, provided, however, they may apply more drastic measures.

מתן כהנא: זאת אומרת, הנושא הזה של הפיקוח בנמלים, לא רק שאי אפשר לדלג עליו, אלא יש פה הצעה אפילו לנקוט אמצעים עוד יותר קשיחים מאשר אלה שקיימים על הפיקוח שנעשה בארץ.

שרן השכל: מי כאן מהמגדלים ייצא אי פעם?

שרן השכל: האם חברת השינוע או חברת האבטחה נמצאות עם אותו מטען עד לעלייה למטוס?

שרן השכל: איך זה עובד?

מיכאל עופר: בוודאי, יותר מזה, גם היק"ר נמצא במפעל אצלנו לאשר את המשלוח, וגם במכס בשדה התעופה.

מתן כהנא: אבל יש תחנות בתוך המסלול הזה, שמהרגע שזה נארז בחווה - - -

יובל לנדשפט: היק"ר נמצא בתחנות האלה עם פיקוח.

מתן כהנא: היק"ר נמצא בכל התחנות עם פיקוח.

יובל לנדשפט: עד שזה נכנס לביטחון נתב"ג, שם זה כבר שב"כ, שיודע בדיוק מה עולה למטוס.

שרן השכל: בעיקרון, הנהלים של אבטחה בנמלי התעופה קיימים בנתב"ג, אין פה בכלל שאלה.

מתן כהנא: לא, זה לא רק זה.

יובל לנדשפט: לא רק, גם נתב"ג וגם משטרת ישראל בעניין אתנו, כולל פיקוח של זה, אבל על פי האמנה, מהרגע שהקנאביס נארז לייצואו לחוץ לארץ, הוא חייב להיות בפיקוח של הרשות המוסמכת באותן תחנות שאתי ציינה.

מתן כהנא: יש תחנה מהרגע שזה יוצא מהמפעל או מהחווה.

מתן כהנא: איך אנחנו מבטיחים שאותו משלוח שבאמת יצא מהחווה הוא אכן אותו משלוח שעלה לאנייה כדי להגיע ליעד, אלה התחנות שיש בהן נקודות הפיקוח.

מתן כהנא: מה שיוצא כרגע מהסעיף זה שברגע שבעל רישיון רוצה לייצא, כל מה שהוא צריך זה לתת הצהרה שהוא רוצה לייצא ולהביא אישור מהמדינה השנייה.

מתן כהנא: התייחסנו אתמול לנוהל שקיים כיום, שצריך לעדכן אותו.

מתן כהנא: אני גם אומרת שהוא אפילו לא עולה בקנה אחד עם החלטה 224.

מתן כהנא: אין ספק שצריך לעדכן אותו, אבל הנוהל הזה קובע צעד אחר צעד את אותן פעולות שצריכות להיעשות, כולל אפילו הנחיות מה קורה במכס, מה קורה אם מחליטים למשל לבטל משלוח.

מתן כהנא: מה קורה עם הסם?

מתן כהנא: זה סם, זה לא עגבניות או מלפפונים שאולי יכולים להירקב.

מתן כהנא: זה סם שצריך לקבוע מהלכים מה ייעשה אתו.

מתן כהנא: הנוהל שקיים היום, קובע את כל המסלול הזה.

מתן כהנא: גם הבנו אתמול שאין כוונה להכניס כלום.

ענת מימון: אני לא חושבת שהנוסח של סעיף 32 היום מונע פיקוח כזה.

ענת מימון: יכול להיות שנצטרך להבהיר.

ענת מימון: אם כתוב שהוא מוסר הצהרה על ייצוא קנאביס לצרכים רפואיים, ואתם מגלים שבמקום קנאביס הוא העביר משהו אחר, ברור שהוא לא עומד בהוראות.

שרן השכל: הבנתי, אני מבינה שגם משרד המשפטים באותה עמדה.

ענת מימון: אפשר להוסיף הוראות מבחינת סמכויות פיקוח ובקרה - - -

שרן השכל: על שילוח המוצרים מהחווה, ועד להגעה למטוס, אוקי?

יובל לנדשפט: מאיפה לאיפה, צריך לומר על פי האמנות הבין-לאומיות.

שרן השכל: האמנה הבין-לאומית לא אומרת לך מה אתה צריך לעשות.

שרן השכל: אני לא צריכה עכשיו שהם ישלמו למשטרה על ניידת שתסיע את התוצרת לשם, אבל אם יש להם חברת אבטחה, שגם ככה משנעת את זה בתנאים של GSP, והיא מוודאת שהוא מגיע מהתחנה הזו עד התחנה הזו, זה נוהל אבטחה.

יובל לנדשפט: זה נוהל הייצוא.

שרן השכל: נכון, ולכן אני רוצה תקנות מינימליות, שיאושרו לעניין נוהל האבטחה והשינוע של התוצרת המיועדת לייצוא מהחווה ועד למטוס.

יובל לנדשפט: קלעת בדיוק למה שבסוף קורה בפועל.

שרן השכל: שזה יהיה שלוש תקנות, אני לא רוצה יותר מזה.

ענת מימון: מי קובע את התקנות?

ענת מימון: איזה שר?

ענת מימון: שר הבט"פ?

שרן השכל: כרגע שר הבריאות.

שרן השכל: היק"ר יביא את אותן תקנות, כפי שהוא הביא אותן עד היום.

יובל לנדשפט: היופי הוא שבסופו של דבר זה לוקח את מה שהאמנה אומרת, זה בדיוק מה שאת אומרת.

יובל לנדשפט: הרי יש GSP, אנחנו יודעים מה גדל, מסתכלים שזה נארז, באותו רגע חברת אבטחה פרטית - - -

שרן השכל: כן, עם הGPS ועם כל הדברים האלה.

יובל לנדשפט: אושרה על ידי המשטרה וכו', וזה מגיע אל הייצוא.

יובל לנדשפט: השורה התחתונה שזה עובד, גם בחדש ב-224 וגם ברגיל.

רננה מיסקין: שלוש הערות קצרות.

רננה מיסקין: אחת, להציע לעשות את מה שעשינו בפרק הקודם, כמו שאמרתי אתמול שהנוהל של הייצוא ייכנס לתוספת הראשונה, ואם יהיה סעיף שיקבע הוראות ואז יחליף את הנוהל הזה בהמשך, זה נראה לי רעיון טוב.

ענת מימון: את לא רוצה את הנוהל של היום.

רננה מיסקין: עד שייקבעו התקנות, אחרת יש חור שחור.

שרן השכל: עד לקביעת התקנות, נעשה את זה בהוראת מעבר.

רננה מיסקין: זה מקיים את כל דרישות הדין, ולנו חשוב שכל דרישות הדין, לרבות אמנת סמים מסוכנים, יתקיימו.

רננה מיסקין: הערה שנייה, שימו לב שבסעיף (4) זה צריך להיות IMC-GMP.

רננה מיסקין: הערה שלישית וחשובה, עלתה פה קודם בדיון על הייצוא האפשרות שההוראות וכל התחום הזה יועברו לאחריות משרד הכלכלה.

רננה מיסקין: אני רוצה להבין אם בשלב הזה זה נכנס להצעה.

שרן השכל: בשלב הזה זה לא ייכנס להצעה.

שרן השכל: אני כן בדין ודברים מול לשכתה של אורנה ברביבאי.

שרן השכל: יש נכונות לקבל את זה.

שרן השכל: צריך להבין את המנגנון.

שרן השכל: אם משרד הכלכלה יהיה אמון על תעודות ייצוא, על תקנות פיקוח והכול, אנחנו נצליח להגיע לדעתי להבנות ולסיכומים בעניין הזה ושהדבר הזה יהיה במשרד הכלכלה במקום ביק"ר ובמשרד הבריאות, אבל אנחנו לא נעסוק בזה עכשיו, אלא לקראת קריאה שנייה ושלישית.

רננה מיסקין: שהאחריות והאכיפה לא יהיו נפרדים.

שרן השכל: ברור, אין פה ספק.

רננה מיסקין: ואין לנו התנגדות כמובן להעברה.

ורד ליפמן: חשוב שכאשר מדובר בתוצרת צמחית, לדוגמה ייצוא תפרחות, חייבים לעבור גם את משרד החקלאות, ומשרד החקלאות עושה בדיקה פיטוסניטרית ומאשר שהתוצרת עומדת בדרישות של מדינת היעד.

שרן השכל: בדרך החוצה?

ורד ליפמן: גם בדרך החוצה.

שרן השכל: אני לא חושבת שזה נכון, היום זה קיים?

ורד ליפמן: לא, אלה דרישות שלהם.

ורד ליפמן: אלה לא דרישות שלנו, אלה דרישות שלהם, זה קיים גם היום.

מיכאל עופר: במוצר מוגמר?

ורד ליפמן: בתפרחות אמרתי, רק במוצר צמחי.

מיכאל עופר: טבעי לא מוגמר.

שרן השכל: ככל שמדינת היעד תדרוש את זה, הם ייאלצו לבקש את זה מכם.

שרן השכל: אם מדינת היעד לא דורשת את זה, אני לא חושבת שצריך להוסיף את זה בחקיקה.

ורד ליפמן: זאת דרישה קבועה לכל חומר צמחי שיוצא ממדינת ישראל.

ורד ליפמן: זאת לא בדיקת קנאביס, אלא בדיקה פיטוסניטרית של חומר צמחי שיוצא ממדינת ישראל למדינה אחרת.

ורד ליפמן: זה כדי להגן על מדינת היעד ממזיקים.

שרן השכל: אבל אנחנו לא משרד החקלאות של מדינת היעד.

שרן השכל: אם משרד החקלאות של מדינת היעד דורש בדיקה פוטוסניטרית, הם ייאלצו לגשת למשרד החקלאות ולבקש בדיקה פוטוסניטרית.

שרן השכל: אם משרד החקלאות של צרפת לא דורש את זה והוא לא מבקש את זה – הרי בצרפת לא יכניסו לו את התוצרת, אם משרד החקלאות הצרפתי דורש בדיקה פוטוסניטרית.

שרן השכל: אני לא חושבת שהם ירצו לזרוק את הסחורה לזבל.

ורד ליפמן: כל עוד ברור שאנחנו לא מאפשרים לעקוף את הדרישה הזאת בעניין הקנאביס, שיהיה ברור.

גבי לסקי: זה לא עוקף.

שרן השכל: לא, אין פה שום דבר שעוקף.

ענת חן מיכאלי: אני רוצה עוד פעם לחזור לנושא של האבטחה.

ענת חן מיכאלי: חשוב להבין שגם היום כבר בתפיסת האבטחה, בדרישות האבטחה של משטרת ישראל, גם כשזה חומר מיועד לייצוא, הוא מאובטח.

ענת חן מיכאלי: הוא עובר שינוע באמצעות חברת שינוע שמחזיקה ברישיון, עם דרישות אבטחה של משטרת ישראל.

ענת חן מיכאלי: המסופים שיושבים בתוך נתב"ג, עוברים דרישות אבטחה ומיגון של משטרת ישראל.

ענת חן מיכאלי: אי אפשר לערבב, ואם כבר יש GSP ויש תפיסת אבטחה שקובעת את כל דרישות האבטחה, לבוא ולהכניס אותן גם לתקנות ייצוא, כשאלה שני נהלים, שני סעיפים שמבלבלים, ואם משטרת ישראל והמשרד לביטחון פנים קובעים את תנאי האבטחה והמיגון, אי אפשר שבסוף בנוהל של משרד הבריאות שגם ידרוש, כי זה יגרור איזשהו בלבול מי בסוף אוכף את זה, מי מנחה את זה.

ענת חן מיכאלי: אם יש גורם אחד שנקבע, שהוא כותב את תנאי האבטחה והמיגון, תנאי האבטחה והמיגון יכללו את כל המכלול הזה.

ענת מימון: לא הבנתי את ההערה.

ענת מימון: גם היום יש GSP ויש נוהל ייצוא, נכון?

ענת חן מיכאלי: GSP זה קוד שנקבע על ידי משרד הבריאות, כי הם רצו לקבוע קוד אחיד לכל הנהלים שלהם.

ענת חן מיכאלי: מאז הדברים השתנו.

ענת חן מיכאלי: עדיין ממשיכים לקרוא לזה GSP, אבל בסופו של דבר GSP זה לא נוהל של משרד הבריאות, זה גם לא נוהל אבטחה ולא GSP משרד הבריאות.

גבי לסקי: אז איך מאבטחים היום?

ענת חן מיכאלי: זאת תפיסת אבטחה של משטרת ישראל, לא משרד הבריאות.

ענת חן מיכאלי: העובדה שממשיכים לקרוא לזה בשם הישן GSP, כי משרד הבריאות רוצה להמשיך וליצור איזה שהם שמות או קודים אחידים מבחינתו, זה משהו אחר, אבל זאת תפיסת אבטחה של משטרת ישראל.

ענת מימון: לא ענית לי לשאלה.

ענת מימון: נקרא לזה איך שנקרא לזה, היום יש נוהל אבטחה של משטרת ישראל לעניין ייצוא?

ענת חן מיכאלי: אין ייעודיות לייצוא, תפיסת האבטחה של משטרת ישראל כוללת את כל המכלול.

ענת חן מיכאלי: ברגע שאת מכניסה את זה ואומרת: חוץ מתפיסת האבטחה של משטרת ישראל, שנותנת את כל המכלול ונותנת תנאי אבטחה ומיגון לחברת שינוע ולמסופים, גם משרד הבריאות – זה משהו אחר.

ענת חן מיכאלי: אני רוצה להדגיש מבחינת חוקים, הסמכות של מדינת ישראל וגם של משטרת ישראל גם בהנחיות היא עד המסוף.

ענת חן מיכאלי: כל השטח של המטוס הוא שטח סטרילי בהנחיית שב"כ, לשם מאבטחים אזרחים לא יכולים להיכנס.

ענת חן מיכאלי: צריך להגדיר שרשרת אבטחה, עד איפה הסמכות שלנו.

שרן השכל: ענת, תודה רבה.

שרן השכל: אכן בהתייחסות שלכם לדברים המקצועיים האלה, לקחנו את זה לתשומת לבנו, ולכן הוספנו גם את התקנות לעניין הזה, שלמעשה יהיה פיקוח על אותה תוצרת.

שרן השכל: שינוע וחברת שינוע במדינת ישראל שיכולה לשנע קנאביס, חייבת לעמוד על פי אותן דרישות שנקבעות על פי חוק, ולכן הוראות החוק – בין אם שינוע ממגדל למפעל, או ממפעל לבית מרקחת – אינן שונות מבחינת החקיקה ממעבר מהחווה למסוף הטרמינל, שדה התעופה.

שרן השכל: לכן הם יצטרכו גם לעמוד באותם תנאי אבטחה ובאותם תנאי שינוע, כפי שקובע החוק לעניין מגע בקנאביס.

ענת מססה קינן: מה שענת ניסתה להגיד זה שיש פה איזושהי כפילות, כלומר: אם יש לך את תפיסת האבטחה שציינת בתוספת השמינית ויש פה את התקנות, שגם מייצרות את אותה תפיסת אבטחה, יש פה איזושהי כפילות.

ענת מססה קינן: מה שהיא מבינה זה שיש צורך בנוהל הייצוא.

ענת מססה קינן: המשטרה מתנגדת שזה יהיה קבוע בתקנות, כי תפיסת אבטחה זה משהו שמשתנה.

שרן השכל: אבל אנחנו לא קובעים את תפיסת האבטחה.

ענת מססה קינן: אבל זה הנוהל, הוא חלק מתפיסת האבטחה.

שרן השכל: אנחנו על פי האמנה הבין-לאומית קובעים את תפיסת הפיקוח על הייצוא, משום שזה הדבר שדורש את האמנה הבין-לאומית.

שרן השכל: את תפיסת האבטחה קובע המשרד לביטחון פנים, על פי נהלי האבטחה, שקבועים להתנהלות קנאביס במדינת ישראל, ולכן אין סתירה בעניין הזה.

ענת חן מיכאלי: אבל את ביקשת לנסח שמשרד הבריאות יקבע - -

שרן השכל: --יקבע סמכויות פיקוח לעניין הייצוא.

ענת מססה קינן: אבל זה חלק מסמכויות הפיקוח.

ענת חן מיכאלי: ---לא לקבוע את האבטחה בנהלים של משרד הבריאות.

שרן השכל: כשנגיע לשאלה מה אנחנו מכניסים בדיוק באותם נהלים, תוכלו לראות את העניין - - -

יובל לנדשפט: נוהל הייצוא זה נוהל 110, אין שם - - - כל מי שעוסק בדברים האלה, כמובן חייב להיות בעל רישיון, דהיינו אם הוא משנע – GSP, אם הוא מחזיק - - -

עילם שניר: אני מציע שאחרי זה אולי משרד הבריאות ירחיב על היישום של זה בנוהל.

עילם שניר: אני חושב שיש פה שני היבטים: ההיבט של הפיקוח והבקרה, שהוא האחריות הגורם המאסדר.

עילם שניר: צריך להיות ברור שהפרק הזה לא גורע.

עילם שניר: אני כן חושב שהנוסח הזה עלול להשתמע ככה.

ענת מימון: הוא בעל רישיון.

ענת מימון: התנאי לפי התוספת השנייה זה שהוא עומד בתנאי האבטחה.

ענת מימון: איך יכול להיות שבעל רישיון שמייצא - - -?

עילם שניר: אני לא מדבר על אבטחה.

עילם שניר: כתוב כרגע בנוסח, שדי בשני תנאים – אפילו אין שיקול דעת, כתבתם את זה כחובה, הוא נותן לו היתר יבוא, ולא משתמע מהסעיפים האלה, שלרגולטור יש סמכויות על פי האמנה לבוא לבצע גם בנמלים או בכל היבטים אחרים שנדרשים.

ענת מימון: אבל אמרנו שנוסיף סעיף, ששר הבריאות יקבע סמכויות בקרה ופיקוח.

עילם שניר: אני מבין שאתם לא רוצים נוהל, אתם רוצים שזה יהיה בתקנות, בכללים, בהוראות, לא משנה, וששר הבריאות או הגורם יקבע אותם, אני שואל לגבי ההבחנה.

עילם שניר: יש היבט של אבטחה, שזה היבט נפרד, ויש היבט של הפיקוח והבקרה.

עילם שניר: יכול להיות שזה צריך להיות בהתייעצות הדדית בין הגורמים.

שרן השכל: הוא אמר שגם הנוהל היום לא נוגע לעניין האבטחה, אלא לעניין הפיקוח והבקרה, וככל שאנחנו ניתן בהוראת המעבר את הנהלים הקיימים היום, וברגע שהם יתקינו את ההוראות החדשות, למעשה הן יתחלפו.

עילם שניר: הבנתי.

עילם שניר: יש לנו שתי הערות בהקשר הזה.

עילם שניר: ראשית, הנוסח לא חודד.

עילם שניר: אני לא חושב שצריך להתייחס ספציפית לנמלים, אלא לעניין הייצוא, לסמכויות פיקוח ובקרה לעניין הייצוא, כי בסוף זה מצמצם.

מתן כהנא: זה באמת לא רק בנמלים.

עילם שניר: שנית, כרגע כתוב שהעביר את המסמכים המפורטים ואז הוא ייתן את ההיתר.

ענת מימון: אמרתי שהוא עמד בתנאי סעיף זה.

עילם שניר: צריך להבהיר שהוא עומד בתנאי אותם הוראות שיהיו בהיתר בזמן הוראת המעבר.

ענת מימון: כשקראתי אמרתי.

רננה מיסקין: אני רוצה לוודא, הוראת המעבר אומרת שהנוהל של הייצוא יעמוד על להתקנה של תקנות, כן או לא?

ענת מימון: הוראת המעבר שאנחנו קובעים אומרת שנהלים ימשיכו לעמוד בתוקפם, כל עוד לא נקבעו.

ענת מימון: הוועדה כמובן יכולה לקצוב זמן לתקנות ראשונות.

שרן השכל: אם זה לא יופיע, אנחנו נדון בזה יותר לעומק.

רננה מיסקין: בלי שהנוהל יופיע, לצערנו לא נוכל לתמוך.

שרן השכל: לא, הנוהל הקיים.

רננה מיסקין: נוהל הייצוא יופיע בתוספת הראשונה?

שרן השכל: כן, הנוהל יופיע.

שרן השכל: החוק יקבע שזה הנוהל, עד להתקנת אותן תקנות.

ורד ליפמן: צריך להוסיף את זה.

שרן השכל: כן, אמרנו שנוסיף את זה.

רננה מיסקין: אמרנו לאורך כל הדרך, שכמובן אנחנו מוכנים לדון בתוכן של הנוהל, ואנחנו תמיד שמחים להוריד דברים שאין צורך, אבל אם אנחנו מוודאים שהוראת המעבר אכן כוללת את הנוהל עד להתקנה של תקנות שמחליפות אותו מהותית, זה מקובל.

שרן השכל: כן כן כן.

אריאל גרופר: קודם כל, אני שמח שאחרים הצליחו להסביר את מה שאני כשלתי להסביר, אבל גם משרד הכלכלה אמר שלא יהיה ייצוא עד שלא נפעל להשוואת התקנים, וסביר להניח שזה ייקח זמן.

אריאל גרופר: אז אני שמח שבשעה טובה הבנו את זה.

אריאל גרופר: אנחנו בבעיה, כי מדינות אירופה לא ששו להכיר בתקן שלנו, כמו שאנחנו לתקן שלהן.

אריאל גרופר: אנחנו מנציחים עכשיו בחקיקה הראשית, בין אם אנחנו כוללים את זה ובין אם לא, מדיניות מפלה בין יבואנים לבין יצואנים, זה מה שאנחנו עושים.

אריאל גרופר: הייצוא לא יקרה בחודשים הקרובים, הוא לא יקרה.

שרן השכל: חבר'ה, החוק לא ייכנס לתוקף בחודש הקרוב, כנראה רק אחרי הפגרה.

שרן השכל: אם בכלל נספיק לאשר את הדבר הזה, אולי איך שנסיים את הפגרה נוכל להעביר את זה.

אריאל גרופר: אז יש לנו לפחות עד סוף 22'.

אריאל גרופר: עד סוף 22' לא נייצא, לא תהיה לנו אפשרות לייצא, אבל לייבא תהיה אפשרות, כי אנחנו הסכמנו להכיר בתקן שלהם.

שרן השכל: אבל גם אם אני עכשיו מכניסה איסור ייבוא למדינת ישראל באופן מוחלט וטוטלי, זה לא ייכנס לתוקף עד שאנחנו נסיים את החקיקה, אז בכל מקרה אתה מדבר על מספר חודשים.

אריאל גרופר: אבל יש צעדי מנע שאת יכולה לנקוט.

שרן השכל: מה אתה מציע?

אריאל גרופר: אני אגיד לך מה אני מציע, יש פתרון פשוט, אין להם IMC-GAP?

אריאל גרופר: אין להם IMC-GMP?

אריאל גרופר: שלא ייבאו לארץ.

שרן השכל: אבל איפה אתה רוצה להכניס את זה?

שרן השכל: פה בחקיקה?

שרן השכל: להכניס את זה לחקיקה שתיקח כמה חודשים?

אריאל גרופר: לא בחקיקה, כל התקנים המקבילים, כל הדברים שנתנו כדי שאפשר יהיה - - -

שרן השכל: אתה סוטה מהצעת החוק.

שרן השכל: די, אנחנו לא דנים בזה עכשיו.

שרן השכל: אם אתם רוצים, תקיימו דיון מול היק"ר על מה אתם יכולים לעשות בחודשים הקרובים.

ליאור סעדה פיסו: אי אפשר לדון בהצעת חוק על הייצוא בלי לדון בהצעת חוק על הייבוא, אי אפשר להתעלם מזה.

שרן השכל: אני סוגרת את הפרק של הייצוא נכון לעכשיו.

ליאור סעדה פיסו: אפשר גם למחוק את הפרק הזה, כי אין יצוא, מה לעשות?

שרן השכל: תודה רבה, אני סוגרת את הפרק הזה של הייצוא לאחר התיקונים ואני רוצה להביא אותו להצבעה.

יפעת קריב: אפשר לקרוא אותו?

יפעת קריב: לא הבנו מכל הדיונים מה הפרק אומר, מה שכתוב או השינויים?

ענת מימון: מה שקראנו, ויש את התוספת בסעיף 32 ששר הבריאות יקבע הוראות לעניין סמכויות פיקוח ובקרה להליך ייצוא.

ענת מימון: זהו, אין עוד שינוי.

יפעת קריב: שר הבריאות?

יפעת קריב: לא אמרנו שר הכלכלה?

יפעת קריב: שר הבריאות על הייצוא?

יפעת קריב: למרות שצו היצוא נמצא במשרד הכלכלה.

ענת מימון: כן, שר הבריאות.

שרן השכל: אמרנו שאנחנו פועלים שבקריאה שנייה ושלישית התקנות יעברו לידי משרד הכלכלה, סמכויות פיקוח ובקרה יהיו במשרד הכלכלה, ברגע שהשרה תקבל לידיה אישור שהיא מעוניינת בו.

שרן השכל: אנחנו גם עובדים על זה.

ליאור סעדה פיסו: רק בהיבט של הייצוא?

שרן השכל: רק בהיבט של הייצוא.

ליאור סעדה פיסו: והייבוא לא?

שרן השכל: אנחנו נראה אם ניתן גם להכניס את זה.

ליאור סעדה פיסו: למה זה לא פרללי?

שרן השכל: אתם עוצרים אותי מלהתקדם עם הפרק הזה.

שרן השכל: יש לנו עוד 20 דקות לקיים דיון, לפני המליאה נפתחת.

ליאור סעדה פיסו: כל מי שיושב כאן מהתעשייה, לא חושב שאפשר להתקדם עם הפרק הזה.

שרן השכל: אנחנו חושבים שכן.

ליאור סעדה פיסו: אבל כל התעשייה אומרת כאן שאי אפשר.

שרן השכל: אתם לא רוצים ייצוא?

שרן השכל: שנמחק את הפרק הזה?

שרן השכל: אתם רוצים שנמחק את הפרק הזה?

ליאור סעדה פיסו: אנחנו רוצים להסדיר את זה, שזה יהיה פרק היבוא.

שרן השכל: אי אפשר ככה.

יעל שכטר-סיטמן: אין היתכנות ליצוא.

שרן השכל: אבל אנחנו מאפשרים לכם כרגע היתכנות ליצוא.

שרן השכל: אני לא מבינה.

ליאור סעדה פיסו: אבל אנחנו לא מאמינים בפרק הזה, לא להגיד את זה?

שרן השכל: חבר'ה, תגידו לי לקראת קריאה שנייה ושלישית, אם אתם רוצים שאני אוריד את הפרק של הייצוא.

שרן השכל: תתמודדו עם מה שקיים היום, תחליטו בעצמכם.

ליאור סעדה פיסו: כן, עדיף.

שרן השכל: אין בעיה, אני אוריד את התקנים.

שרן השכל: אני מורידה את זה, אין בעיה.

שרן השכל: תקשיבו, זה לא יעבור קריאה שנייה ושלישית, אם אני לא מכניסה את הפרק הזה.

שרן השכל: חבר'ה, אני לא יכולה להכניס פרק של יצוא בקריאה שנייה ושלישית, כולם יגישו על זה נושא חדש.

שרן השכל: אני לא אכניס את זה.

יפעת קריב: אז זה מה שאנחנו מבקשים.

שרן השכל: אתם רוצים שאני אוציא את הפרק?

יפעת קריב: לא.

שרן השכל: אז די.

יפעת קריב: אבל מה שאת אמרת אותו דבר עם היבוא.

שרן השכל: אני לא נוגעת ביבוא כרגע.

שרן השכל: אתם מעכבים אותנו סתם.

ליאור סעדה פיסו: שרן, אפשר להציע פשרה?

ליאור סעדה פיסו: זה לא סתם, את רוצה לגמור את הפרק והפרק לא גמור.

שרן השכל: לא, ואף אחד לא מדבר שלא ברשות.

שרן השכל: נגמר, אנחנו סיימנו את הדיון על הפרק הזה.

שרן השכל: כפי שאנחנו ניסחנו אותו, אני רוצה להעלות אותו להצבעה.

שרן השכל: מי בעד פרק הייצוא?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: אושר.

שרן השכל: הפרק עבר.

ליאור סעדה פיסו: שרן, אפשר רק - - -

שרן השכל: לא, אתם הגזמתם, באמת שהגזמתם.

שרן השכל: אנחנו עושים כאן מלחמות מול המשרדים הרלוונטיים, כדי לאפשר לכם את הדברים האלה, ועל כל דבר אתם חוזרים עם תלונות.

שרן השכל: אי אפשר לרצות אתכם, זה בלתי אפשרי.

שרן השכל: אם בכל מקרה אנחנו מפסידים שם, תגידו לי ואני מראש לא אלחם על זה, למה אני צריכה להתעצבן מול משרד הבריאות?

שרן השכל: מול המשרד לביטחון פנים?

שרן השכל: מול משרד המשפטים?

שרן השכל: אני כבר שלושה ימים נלחמת איתם על היצוא ומנסה להגיע להסדר עם השרה, כדי שהיא תיקח את זה למשרד הכלכלה.

שרן השכל: למה אני עושה את זה, אם אתם מגיעים אחר כך רק להתלונן?

שרן השכל: אני אוציא את הפרק ונגמר הסיפור.

יפעת קריב: אבל אם היה רשום שרת הכלכלה, לא היינו מתנגדים.

שרן השכל: חבר'ה, זה לא נמצא שם כרגע.

שרן השכל: את רוצה להמתין עוד חמישה חודשים בשביל זה?

שרן השכל: אז אני אוציא את הפרק ונמתין חמישה חודשים.

יפעת קריב: אנחנו לא רוצים.

יפעת קריב: אנחנו רואים רק את מה שכתוב, אנחנו לא רואים את מה שלא כתוב.

שרן השכל: נעצור את החקיקה, מה נסגר אתכם?

ענת מימון: לא, זה לא רק מה שרואים.

ענת מימון: אם הוועדה אומרת לפרוטוקול שלקראת הקריאה השנייה והשלישית היא תדון באפשרות להעביר סמכויות לשרת הכלכלה וזה יופיע בדברי ההסבר, זה נמצא על שולחן הוועדה, זה יהיה.

יעל שכטר-סיטמן: אתם לא מצליחים לרדת לסוף דעתנו בנושא הזה.

יעל שכטר-סיטמן: אנחנו לא בשוק חופשי עכשיו.

קריאה: כל הזמן שוק חופשי, אין שוק חופשי, הכול מתוכנן, הכול סדור, הרגולטור קובע הכול, הכול.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אני נועלת את הישיבה לעניין פרק היצוא.

שרן השכל: אנחנו נתכנס בעוד כחמש דקות לעניין המשך דיון בפרק הרישיונות.

שרן השכל: תודה, הישיבה נעולה.