ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 125, 2022-03-01 14:05

שרן השכל: צוהריים טובים לכולם, אני שמחה וגאה לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט של כנסת ישראל עם נושא מאוד מיוחד, עם יום מיוחד, יום ההוקרה למורשתה ופועלה של העדה הדרוזית.

שרן השכל: אני רוצה קודם כל לפתוח בלהודות לקהילה הדרוזית שלמעשה לאורך השנים נמצאת איתנו כתף אל כתף, ולאורך ההיסטוריה של מדינת ישראל שזורים חיינו בחייכם והקהילה שלכם בקהילה שלנו, באמת כמו אחים.

שרן השכל: אני חושבת שהיום הזה הוא יום חשוב ומיוחד.

שרן השכל: אני רוצה להודות לשר חמד עמאר שנמצא איתנו היום, שפועל רבות למען הקהילה הדרוזית.

שרן השכל: אני רוצה להודות לסגן שרת החינוך מאיר יצחק הלוי, שגם הנושא הזה קרוב מאוד לליבו וביקש ממני גם לשריין כבר את ועדת החינוך בעניין הזה, לחברי הכנסת שכמובן נמצאים איתנו כאן, עמיחי שיקלי, חבר הכנסת, חבר הכנסת פטין מולא וחבר הכנסת עלי סלאלחה שמצטרפים אלינו היום לדיון ביום החשוב הזה, וכמובן אנחנו נפתח עם השר ועם סגן השר, אז בלי עיכובים נוספים, בבקשה השר חמד עמאר.

חמד עמאר: צוהריים טובים לכולם, קודם כל באמת אני רוצה להודות לחברת הכנסת שרן השכל על קיום הדיון החשוב הזה.

חמד עמאר: אני רוצה לאחל לך רק בהצלחה.

חמד עמאר: אני יודע כמה את עובדת קשה וכמה את משקיעה בוועדה על כל מה שאת עושה כאן למען החינוך במדינת ישראל.

חמד עמאר: שיהיה לך רק בהתחלה.

שרן השכל: תודה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לסגן השר שיזם את הדיון וביקש שנקיים את הדיון, מאיר יצחק הלוי, תודה רבה.

חמד עמאר: גם כראש עיר אני יודע שהכנסת גם את הנושא של המורשת הדרוזית לחינוך אצלך בעיר.

חמד עמאר: אני ואתה מדברים הרבה בנושא של חינוך ואני יודע את התרומה שלך ואת החשיבות של החינוך בעיניך.

חמד עמאר: אתה מוביל במשרד את כל החינוך הבלתי פורמלי.

חמד עמאר: תודה רבה על כל מה שאתה עושה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לחברי הכנסת עלי סלאלחה, פטין מולא ושיקלי שהגעתם, שאתם נמצאים איתנו כאן, לכל האנשים שהגיעו מהצפון, ובראשם איה חיראדין, מנהלת החינוך הדרוזי, ראש מועצה לשעבר מר אסעד עראידה, תת אלוף מופיד, מפקחים שנמצאים איתנו, משלב, זעודי.

חמד עמאר: תודה רבה לכם באמת, לכל אחד ואחד שהגיע לכאן.

חמד עמאר: אני רוצה להגיד לכם, החוק הזה שאנחנו מציינים היום זה חוק שאני חוקקתי ב-2018 כי ראיתי חשיבות רבה בנושא הזה שהמדינה שתכיר ביום הזה, תכבד את היום הזה, שבאמת הדור החדש לא מכיר את תרומה של העדה הדרוזית לחברה הישראלית, לביטחונה של מדינת ישראל, לחוסנה של מדינת ישראל.

חמד עמאר: הדור החדש שפוגש את הדרוזים לראשונה זה בצבא, ולפעמים הוא יודע למה הוא נמצא בצבא.

חמד עמאר: אנחנו באנו ואמרנו, יהיה יום כזה שיכירו אותו בכנסת, יכירו אותו בצבא, יכירו אותו במשטרה.

חמד עמאר: בכל מקום ומקום יכירו ביום הזה וילמדו קצת על הדרוזים, להכיר את הדרוזים, לכן חשוב לי מאוד שנציין.

חמד עמאר: אני רוצה להגיד לכם, החוק חוקק ב-2018 אבל מאז לא צוין היום הזה, ולמה לא צוין?

חמד עמאר: כי כבר ב-2019 יצאנו לבחירות.

חמד עמאר: ב-2020 היו בחירות.

חמד עמאר: ב-2021 היו בחירות.

חמד עמאר: זה פעם ראשונה שאנחנו מצליחים לציין את זה.

חמד עמאר: נציין אותו כאן בוועדת החינוך, יציינו אותו גם בוועדות אחרות ואנחנו נציין את זה גם במליאה.

חמד עמאר: חלק מחברי הכנסת ידברו במליאה.

חמד עמאר: סגן השר ידבר במליאה ואני גם אהיה שם, אסכם את הדיון, אז באמת תודה לכל אחד ואחד שהגיע לכאן.

חמד עמאר: היום ראיתי ואני רוצה לברך את שר המשפטים, שרת הפנים שפרסמו מזכר חוק לעדה הדרוזית.

חמד עמאר: אני ישבתי עם שר המשפטים לפני קרוב לשלושה חודשים ודיברנו על הובלת חוק ממשלתי בנושא.

חמד עמאר: אני ראיתי את תזכיר החוק.

חמד עמאר: אני אדאג שם שנכניס את המילה "שוויון זכויות מלא לבני העדה הדרוזית".

חמד עמאר: זה המטרה שלי.

חמד עמאר: זה החוק שאני גם מוביל בכנסת.

חמד עמאר: אני גם שותף עם חבריי חברי הכנסת הדרוזים בהובלת חוק משותף לכולנו.

חמד עמאר: אני מאמין שבסופו של דבר נביא חוק שייתן את הכבוד המתאים לעדה הדרוזית.

חמד עמאר: כמו שאמרתי, כשחוקק חוק הלאום אני לא חיפשתי לקבל תקציבים תמורת חוק הלאום כי זה לא עניין אותי.

חמד עמאר: עניין אותי את המיקום שלו.

חמד עמאר: אנחנו ישראלים יותר מכל ישראלי אחר, לכן היה חשוב לי לאום ייחודי לעם היהודי.

חמד עמאר: אני חלק ממדינת ישראל וזה פגע בי כי זה מדינתי.

חמד עמאר: אין לי מדינה אחרת ועל המדינה זאת אני אלחם.

חמד עמאר: על המדינה הזאת אני אקריב.

חמד עמאר: אני חלק מהמדינה הזאת וכל דרוזי רואה את עצמו ככה, לכן אנחנו נדאג שבתוך החוק יהיה שוויון מלא לבני העדה הדרוזית.

חמד עמאר: אני באמת רוצה להגיד לכם, הממשלה הזאת הנוכחית לקחה את העדה הדרוזית על סדר-יומה קודם כל בתקציבים, בתוכנית שאישרנו, 3 מיליארד שקל, בחוק שמובילים עכשיו בממשלה בהובלת שר המשפטים, שרת הפנים, ואני אהיה שותף.

חמד עמאר: גם חברי הכנסת יהיו שותפים, אופוזיציה כקואליציה.

חמד עמאר: כולנו ביחד מאוחדים לנושא הזה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות גם לראש הממשלה, לראש הממשלה החליפי, לכל מי שתורם, לשר האוצר, לכל השרים שנמצאים בממשלה, שבאמת בשבילם העדה הדרוזית זה על סדר-יומה של הכנסת, על סדר-יומה של הממשלה והיא תמשיך.

חמד עמאר: אני בנושא של סבסוד לחיילים משוחררים, בתוכנית שאישרנו, הרמנו את הסבסוד מ-300,000 שקל לחלקה עד 400,000 בתשתיות.

חמד עמאר: זה חיסכון אדיר לצעירים הדרוזים שמסיימים צבא, ואנחנו יודעים את היכולות הכלכלית שלהם ואת המצב הכלכלי הקשה, לכן העזרה הזאת של הממשלה באה לתת פתרון גם בנושא של דיור.

חמד עמאר: אני מקווה שכמה שיותר יהיו חלקות לחיילים משוחררים וכמה שיותר חיילים משוחררים יקבלו את הסבסוד.

חמד עמאר: שוב תודה לך שרן, באמת תודה על כל מה שאת עושה.

חמד עמאר: לסגן השר תודה ולכל מי שנוכח.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם.

שרן השכל: תודה רבה לך השר חמד עמאר, בהחלט ראוי לציון העבודה הקשה והמשמעותית שאתה עושה למען העדה הדרוזית לאורך השנים ובטח עכשיו גם כן בתוך משרד האוצר.

שרן השכל: אני בטוחה שחברי העדה מעריכים זאת מאוד.

שרן השכל: אני רוצה לעבור לסגן שרת החינוך מאיר יצחק הלוי, בבקשה.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה לך גבירתי יושבת-הראש.

מאיר יצחק הלוי: בראש ובראשונה להגיד תודה שנעתרת לבקשתי לקיים את הדיון בנושא הכול כך חשוב והוא העדה הדרוזית המפוארת, ותודה רבה לך אדוני השר חמד על העשייה שלך למען העדה ולמען מדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: ראויה להערכה.

מאיר יצחק הלוי: חבריי חברי הכנסת, חברים שהגיעו לכאן, אני חייב להגיד שיש כאן את סגלי החינוך, מנהלי בתי הספר התיכוניים מהעיר אילת שהגיעו יחד עם הצוות שמוביל את התוכנית שתיכף נתייחס אליה, ויש גם חברים מהמנהיגות הצעירה מאילת שביקשתי והזמנתי אותם.

מאיר יצחק הלוי: גם הם נמצאים כאן ויש גם בזום, כך שבהחלט מרגש אותי לראות גם את הסגל החינוכי וגם את המנהיגות הצעירה באילת כאן, מכבדים אותנו.

מאיר יצחק הלוי: אני אגיד כך גבירתי היושבת-ראש, אדוני השר, לפני משהו כמו שלוש–ארבע שנים, דרך אגב זה גם היה קשור קצת לשיח שהיה סביב חוק הלאום, חשבתי שיהיה נכון לחבק את תושבי אילת שהם בני העדה הדרוזית.

מאיר יצחק הלוי: ביוזמה לחלוטין שלי זימנתי את המנהיגות הצעירה לשיחה פתוחה.

מאיר יצחק הלוי: ישבו בשיחה הזו משהו כמו 12–15 חברים טובים וראויים.

שרן השכל: שהם תושבי אילת?

מאיר יצחק הלוי: שהם תושבי אילת.

מאיר יצחק הלוי: זה היה במוצאי שבת.

מאיר יצחק הלוי: התכנסנו שם, הייתה שיחה מרתקת ובעיקר אותי ריגשה שראיתי את היצר, את הרוח ואת אהבת המולדת ואת אהבת העיר אילת של אותה קבוצה נפלאה של אנשים, ושם בעצם נולד הרעיון לעשות מעשה.

מאיר יצחק הלוי: היה מגון רחב של מחשבות.

מאיר יצחק הלוי: כאיש חינוך אמרתי, בואו נתחיל במערכת החינוך, בואו נתחיל בלהכניס את מורשתה של העדה הנפלאה הזו לתוך מערכת החינוך בעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אמרנו, נתחיל את זה כפיילוט.

מאיר יצחק הלוי: פה התגייסו מספר גורמים, האחד, כמובן נמצאת פה איה עם צוותי הפיקוח, המפמ"רים של משרד החינוך, ומייד גויסו לעניין כדי לבנות תוכנית שתהיה מוסכמת ומאושרת.

מאיר יצחק הלוי: לאחר מכן גייסנו את הקהילה המחנכת, מנהלים, ובכל בית ספר יש היום רכז שמטפל בסוגיה הזאת.

מאיר יצחק הלוי: איגמנו קצת משאבים ואמרנו, יוצאים לדרך, וכמובן קיבלנו את התמיכה של הקהילה שנמצאת כאן.

מאיר יצחק הלוי: אמרנו, בואו נתחיל להטמיע את הפעולה הזו ולהפוך אותה להיות פעולה ממוסדת בעיר אילת, וגם אני כשאדבר במליאה, אתייחס קצת יותר לעומקם של דברים.

מאיר יצחק הלוי: מה שאני רוצה לבקש גבירתי היושבת-ראש, אני חושב שיהיה נכון שהוועדה בזמן שתמצאי לנכון, תאפשר למי מהמנהלים להציג את הרציונל, את חלק מהסילבוס אם תירצו, של התוכנית החינוכית שכבר פועלת מזה שנתיים–שלוש, שהיא מחולקת בין השיח הפרונטלי החינוכי בכיתת הלימוד, דרך טיולים לראות את המורשת, דרך מפגש עם קצינים בני העדה ועוד ועוד, ויש כאן בהחלט פעולות רחבות.

מאיר יצחק הלוי: לי אין ספק שהפעולה הזו היא פעולה נכונה, ובהמשך נעשה עוד פעולות שמצדיעות לקהילה הדרוזית הנפלאה.

מאיר יצחק הלוי: אני יותר מאשר שמח להיות חלק מהעשייה הזו ואני אגיד את זה גם בדבריי במליאה.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שאנחנו כעם וכמדינה צריכים לעשות יותר ויש מה לעשות, ועל כך אני אאריך בדברים אולי במליאה, אבל פה חשוב שנמקד את תשומת הלב שלנו באמת לעשייה החינוכית.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו יושבים בוועדת חינוך.

מאיר יצחק הלוי: אם תמצאי לנכון, יש כאן שלושה מנהלי בתי ספר שש-שנתיים שנמצאים איתנו, נפלאים וטובים, וגם כמובן הקהילה האילתית.

מאיר יצחק הלוי: עד לכאן.

מאיר יצחק הלוי: תודה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: אנחנו נפתח בעצם בדיון ואנחנו נעשה דובר-חבר כנסת ודובר, אורח או משרד ממשלתי, אז אנחנו נתחיל גם כן לפי סדר ההגעה.

שרן השכל: חבר הכנסת עמיחי שיקלי, בבקשה, זכות הדיבור שלך.

קריאה: ידיד העדה.

עמיחי שיקלי: תודה רבה.

עמיחי שיקלי: באמת אני חש קשר מאוד קרוב לעדה הדרוזית והייתה לי גם הזכות להיות שותף לחיזוק המכינה בכרם אל בסבב הקודם.

עמיחי שיקלי: אני חושב שמעבר לתרומה האדירה של החברה הזו לביטחון ישראל, ובאמת הייתי במשטרה בתמרה לפני כמה שבועות, סיירנו ואז אחד החבר'ה אמר שהוא ממשפחת שנאן, אז רק בגלל שהוא אמר שהוא שנאן, ידעתי כבר שהוא מחורפיש ונזכרתי גם בחבר הכנסת שנאן ובבן שהוא שכל בפיגוע בהר הבית, ו - - - מג'וליס וזידאן מיאנוח אם אינני טועה.

עמיחי שיקלי: החברה הזו באמת שותפה בצורה בלתי רגילה בחיזוק ביטחון ישראל, אבל אני חושב שמעבר לעניין של ההתמודדות עם אויבי ישראל, יש באמת קשר שהוא קשר עמוק, שלדעתי אנחנו לא מספיק מלמדים את הילדים שלנו עד כמה הקשר הזה הוא הולך אחורה.

עמיחי שיקלי: בפרשת יתרו מתואר איך משה מחבק את יתרו ואיך יתרו הופך להיות היועץ אולי האסטרטגי הכי חשוב שלו שאומר לו, אתה לא תוכל לנהל ככה את העסק, תבחר לך אנשי חייל, אנשי אמת.

עמיחי שיקלי: יתרו הוא הנביא שועייב ואם אינני טועה, הנביא שועייב הוא הנביא הכי חשוב של העדה, שקבור לא רחוק - - -

קריאה: לא הכי חשוב, האחד והיחיד.

עמיחי שיקלי: הקשר הזה צריך להילמד.

עמיחי שיקלי: זה לא רק עניינים של ביטחון ושל מלחמות.

עמיחי שיקלי: זה משהו עמוק, זה משהו תרבותי.

עמיחי שיקלי: היה פספוס ענק בעניין של חוק הלאום.

עמיחי שיקלי: אני חושב שהיה פה ניסיון לסכסך את החברה היהודית והחברה הדרוזית, ניסיון שהצליח למרבה הצער במידה לא רבה, וגם היה מעורב בניסיון הזה כסף זר.

עמיחי שיקלי: זה לא שהחוק מושלם, זה לא שאין בעיות, אבל אני זוכר שהיה לי שיחה עם צעיר דרוזי כשבאתי והקראתי לו את החוק סעיף-סעיף ואז הוא אמר, איפה הסעיף שאומר שאני אזרח סוג ב'?

עמיחי שיקלי: אמרתי לו, אין סעיף שאומר דבר כזה, חס ושלום.

קריאה: סעיף 7.

עמיחי שיקלי: אני לא בא ואומר שזה מושלם, אבל אני אומר, היה פה פספוס, היה פה נזק שצריך לטפל בו.

עמיחי שיקלי: יש סוגיות שהן סוגיות מיוחדות.

עמיחי שיקלי: אני חושב שראינו בשבועות האחרונים התקדמות משמעותית בהובלה של חברי כנסת ושל כבוד השר.

עמיחי שיקלי: אני באמת כל כך גאה שזה המצב שלנו פה במדינה, ואני חושב שהמיעוט הזה באמת צריך לקבל יחס מיוחד ולחזק אותו.

עמיחי שיקלי: זה לא דבר מובן מאליו.

עמיחי שיקלי: תודה לכם על היום הזה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים, חבר הכנסת עמיחי שיקלי.

שרן השכל: אני רוצה לתת לאיה חיראדין, מנהלת אגף חינוך למגזר הדרוזי במשרד החינוך.

שרן השכל: שלום, צוהריים טובים.

שרן השכל: אנחנו נשמח שתספרי קצת על האגף ובעיקר על הפעילות, על האתגרים, על הקשיים, על איך אנחנו כוועדת חינוך יכולים לעזור לכם באגף מבחינת אותם תלמידים וילדים דרוזים בקהילה.

שרן השכל: בבקשה.

איה חיראדין: תודה.

איה חיראדין: צוהריים טובים לכולם, אני באמת מודה לך חברת הכנסת שרן, על ההזדמנות ועל ההסכמה להעלות את הנושא החשוב הזה על סדר-היום, לסגן השרה שהוא בעצם יזם את הדיון, ולשר חמד עמאר שהוא בעצם יזם את הרעיון בכלל של העלאת הנושא של המורשת הדרוזית על השולחן של הכנסת, לחברי הכנסת כמובן הדרוזים וחבר הכנסת שיקלי, וכל המשתתפים, אנשי ציבור, אנשי אילת, המפקחים כמובן והמפמ"רים של משרד החינוך שהם ביחד איתי.

איה חיראדין: אני אספר קצת על האגף הדרוזי.

איה חיראדין: המגזר הדרוזי הוא מגזר קטן, מיעוט.

איה חיראדין: אנחנו נמצאים ב-19 רשויות, כ-92 מוסדות חינוך, 40,722 תלמידים במערכת החינוך מגיל 3 ועד י"ב.

איה חיראדין: אחוזי הזכאות בבגרות כמו שכולנו יודעים, ושמענו בתקשורת המון על הנושא הזה, הם מאוד גבוהים אפילו הרבה יותר מאחוזי הזכאות של הכללי.

איה חיראדין: אנחנו כמו שאמרת, מתמודדים עם אתגרים.

איה חיראדין: שני אתגרים עיקריים שאנחנו מתמודדים איתם במערכת החינוך, האתגר הראשון זה הנושא של אחוז המצטיינים.

איה חיראדין: אחוז המצטיינים במגזר הדרוזי עדיין לא הגיע לאחוז המצטיינים הארצי.

איה חיראדין: אם אחוז המצטיינים הארצי עמד על 10.8, אז אנחנו 7.3.

איה חיראדין: זה האתגר הראשון.

איה חיראדין: האתגר השני שאנחנו מתמודדים איתו זה הפערים בין בנים לבנות על כל המרכיבים, גם בזכאות, גם בעמידה בתנאי סף לקבלה לאקדמיה וגם במצטיינים.

איה חיראדין: אם אנחנו מגיעים ל-7.3 באחוז הזכאות, זה בגלל אחוז הצטיינות הבנות שזה 10.08 שזה ממש נושק לארצי, כאשר הבנים עדיין מאחור ב-3.8%–3.9%, משהו כזה.

איה חיראדין: זה הפער השני שאנחנו מתמודדים איתו.

איה חיראדין: המשמעות של הפער הזה זה אחוזי גירושים מאוד גבוהים, כי אנחנו כחברה מסורתית מאוד התחלנו להתמודד איתם לאחרונה.

איה חיראדין: הנתון האחרון שיש לי מעודכן ל-2019 זה 19%, וזה פעם ראשונה במגזר הדרוזי שמגיעים לאחוזים כאלה, וכמובן עוד תופעות חברתיות שהן לא פשוטות שאנחנו מתמודדים איתן.

איה חיראדין: האתגר שאנחנו גם בנינו בעבורו תוכנית ממש ייחודית זה כל הנושא של חיזוק השפה העברית.

איה חיראדין: התחלנו לשמוע לפני שנתיים בערך גם ממינהל אוכלוסיות, שנדרשים להכין את החיילים שהולכים להתגייס לשפה העברית.

איה חיראדין: קיבלנו נתונים מאוד מדאיגים.

איה חיראדין: גם התחלנו להבין שאחוזי הנשירה מהאקדמיה הם אחוזים מאוד גבוהים.

איה חיראדין: אחוז הסטודנטים הדרוזים הנושרים בין שנה ראשונה לשנייה הוא הכי גבוה ארצי גם באוניברסיטאות וגם במכללות.

שרן השכל: מה הסיבות?

שרן השכל: אתם יודעים לזהות אותן?

שרן השכל: אתם ערכתם מחקר בעניין הזה?

עלי סלאלחה: אין תקציבים.

שרן השכל: רגע, תן למשרד החינוך.

איה חיראדין: לא חושבת שחסר תקציבים.

עלי סלאלחה: תקציבים.

עלי סלאלחה: אני כמנהל אומר לך.

שרן השכל: כשאתה מדבר על אחוז נשירה בעצם מהמכללות, מהאוניברסיטאות, אז אפשר לבוא ולומר אולי קושי כלכלי של אותם תלמידים להחזיק שם, אבל אל תשכח שיש לך עוד מספר מגזרים שהם מסומנים כקושי כלכלי, ופה השאלה איפה נמצאים הפערים.

עלי סלאלחה: כולנו בסוציו-אקונומי נמוך, אז ההורים לא יכולים באמת לתמוך בילדים שלהם.

עלי סלאלחה: בתי הספר שלנו הם קופסאות.

שרן השכל: תן לה בבקשה לסיים וגם לענות על השאלות.

איה חיראדין: אני הגעתי לנושא של העברית.

איה חיראדין: אנחנו באגף ביחד עם המפמ"ר לשפה העברית בנינו תוכנית לחיזוק השפה העברית מגיל הגן ועד י"ב.

שרן השכל: האם אתגרי השפה הם משהו משמעותי, בין אם בבגרויות ובין אם באוניברסיטאות?

איה חיראדין: באוניברסיטאות כן, כי גילינו שזה באמת חסם.

איה חיראדין: גם אחוז התלמידים שעוברים את מבחן יע"ל הוא מאוד נמוך.

איה חיראדין: צריך לעבור במבחן יע"ל מינימום 110 כדי להתקבל למכללה.

איה חיראדין: לאוניברסיטאות, בדרך כלל 130 עד 150, אז זה משהו שגם עבורנו הוא אתגר שאנחנו גם בתקציב של החלטת הממשלה נתנו לזה מענה, תקציב להכנה למבחני יע"ל.

איה חיראדין: זה האתגרים בעצם שאנחנו מתמודדים איתם.

איה חיראדין: כדי לטפל באתגרים האלה אנחנו בנינו באגף הדרוזי תוכנית ייחודית שקראנו לה "חינוך לקריירה 3-30", וזה כדי לטפל בעצם בסוגיה של הרצף בין התוצאות היפות של הבגרויות לבין האקדמיה לבין התעסוקה.

איה חיראדין: זה משהו שאנחנו לא מוצאים אותו בהלימה, אז בנינו תוכנית של חינוך לקריירה שהיא מבוססת על חמישה עקרונות, אחד, בפיתוח אוריינטציית עתיד מגיל הרך ועד י"ב, שניים, עבודה עם ההורים.

איה חיראדין: הנושא של הורים וטיפול בהורים זה ממש עלה בכל קבוצות החשיבה ושולחנות עגולים שעשינו.

איה חיראדין: שלוש, זה כל הנושא של חדשנות ויזמות.

איה חיראדין: אנחנו הולכים באמת להקים האקתון בתחילת יוני, האקתון מגזרי לנושא של חדשנות ויזמות פעם ראשונה במגזר.

איה חיראדין: דבר רביעי זה הנושא של הכנה לאקדמיה, לצבא וחזרה לעתיד, שאנחנו בקשר עם משרד הביטחון והמל"ג, ריאן, כל המוסדות האלה כדי באמת לעזור לילדים שלנו להתכונן אחרת.

איה חיראדין: מה שכן, אנחנו מתחילים מכיתה ט' גם ביחד עם הצבא שאז עשו עבודה רק עם י"א-י"ב.

איה חיראדין: עכשיו אנחנו מתחילים עם כיתה ט' להכין את התלמידים יותר טוב לצבא, שהצבא יקלוט אותם עם הכישורים שלהם כדי שגם בחזרה לעתיד יוכלו להשתמש במיומנות הזאת.

איה חיראדין: הנושא החמישי או העוגן החמישי זה הנושא של חינוך לערכים.

איה חיראדין: אנחנו בנינו תוכנית ביחד עם ההנהגה הרוחנית, ביחד עם אנשי ציבור.

איה חיראדין: אנחנו ממש במקום של לפרסם את התוכנית הזאת.

איה חיראדין: עדיין לא פרסמנו אותה, אבל ממש מפרקים אותה לכדי ביצוע.

שרן השכל: מתי אתם אמורים לפרסם אותה?

איה חיראדין: אני מניחה שממש תוך חודש אנחנו הולכים לפרסם אותה ולהתחיל ביישום.

שרן השכל: התוכנית כוללת גם תקציבים וגם תוכניות כמו למשל חיזוק השפה?

איה חיראדין: חיזוק השפה נמצא בהחלטת הממשלה.

שרן השכל: אז מה אתם מוסיפים בתוך התוכנית הזו?

איה חיראדין: היו כמה רעיונות שאנחנו הולכים גם לחשוף אותם קודם להנהגה הציבורית שזה חברי כנסת, רשויות מקומיות.

איה חיראדין: אנחנו עוד לפני הצעד הזה, לכן אני לא רוצה לפרט הרבה, אבל אחד הדברים למשל שאנחנו הולכים ליישם זה למשל רעיון של טקס גיל 15.

איה חיראדין: אצלנו לפי הדת בגיל 15 הנער, הנערה הם אחראים למעשיהם, במקביל לטקס המצווה, אז אנחנו נתחיל לעשות את זה בנבי שועייב, שזה טקס שכל כיתות ט' יהיו שם ואז יקבלו בעצם את כל הערכים ומה המשמעויות, סדנאות, טקס ממש סביב הנושא הזה.

איה חיראדין: זה באופן כללי על האגף ועל האתגרים ועל מה אנחנו הולכים לעשות.

איה חיראדין: הנושא של המורשת הדרוזית והקשר, בעצם הדו-קיום והחיים המשותפים, אנחנו עוסקים בו באופן כללי.

איה חיראדין: כל בית ספר במגזר הדרוזי, יסודי, חטיבה ותיכון, יש לו בית ספר תאום מהמגזר היהודי, שזה קשרים ומפגשים, אם זה וירטואלי ואם זה פיזית, מפגשים ממש בכפרים ובערים באותם בתי ספר שותפים.

איה חיראדין: הדבר הייחודי בעצם שסגן השרה יזם, וזה באמת היה משהו ייחודי והתחלנו איתו, כל הנושא הזה של לא רק לבוא לפגישה אחת או שתיים במשך השנה ולהיות בקשר וירטואלי ופעם אחת להיפגש על כוס קפה או סדנא משותפת, אלא ממש ללמוד על המורשת הדרוזית.

איה חיראדין: ככה בעצם התלמידים לא מחכים לצבא או לשירות הלאומי או אחר כך בעתיד שידעו מה זה דרוזים, אלא ההיפך, הם מכירים את זה ויודעים את זה כבר בכיתות ט' ו-י' שכל התלמידים עוברים את זה.

איה חיראדין: זה לא רק מערכי שיעור שניבנו ביחד עם מפמ"ר המורשת שהוא נמצא גם איתנו ביחד עם צוות החינוך שסגן השרה התווה באותו זמן, אלא גם מפגשים משותפים.

איה חיראדין: ברגע שהתלמידים של אילת באים למסעות בצפון, אז הם נפגשים עם תלמידים מהצפון.

איה חיראדין: תלמידי פקיעין למשל, היה מבית ספר בן גוריון עם בית ספר מפקיעין שבאו למסע.

איה חיראדין: אירחנו חלק מהתלמידים בנבי שועייב, ששמעו שם סדנאות וקיבלו אירוח דרוזי והבינו מה זה המקום הקדוש הזה, אז המשמעות היא לא רק לעשות "וי" על עשינו מפגשים משותפים, אלא באמת לעומק, להתוות וליישם את הקשר הייחודי הזה שהוא ניבנה בעצם לצערנו על קשר דם בהתחלה, אבל הוא קשר של חיים משותפים, של השתלבות בחיי החברה ולהיות ביחד על כל הרצף.

שרן השכל: תודה רבה לך איה חיראדין, מנהלת אגף חינוך למגזר הדרוזי במשרד החינוך.

שרן השכל: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לחבר הכנסת פטין מולא, בבקשה.

פטין מולא: תודה רבה.

פטין מולא: צוהריים טובים לכולם, כבוד היושבת-ראש, ידידתי חברת הכנסת שרן שאנו מכירים שנים רבות.

פטין מולא: תודה על העשייה שלך.

פטין מולא: כבוד השר חמד עמאר, השר במשרד האוצר, כבוד סגן השר יצחק הלוי שהיית ראש עיר.

פטין מולא: כמה עשית למען העדה הדרוזית וכמה ניסינו לשלב את החברה הדרוזית עם אילת.

פטין מולא: אתה זוכר את הימים.

פטין מולא: חבר הכנסת שיקלי, ידיד העדה הדרוזית, חבריי חברי הכנסת, מופיד, מרעי, יושב-ראש ועדת המשנה בכנסת לחברה הדרוזית, וידידי עלי סלאלחה, חבר ועדת הבריאות, ועדת החינוך, זכויות הילד.

פטין מולא: אני רוצה לברך את היום הזה, את המעמד ולהגיד לחמד כל הכבוד, יום הוקרה לתרומתה של העדה הדרוזית.

פטין מולא: מדינת ישראל חייבת לעדה הדרוזית 368 יום, אם יש בשנה, להוקיר לעדה הדרוזית על העשייה ושלה, ואני מאוד שמח.

פטין מולא: האורחים שלנו, ד"ר אסעד עראידה היה מנהל שלי בתיכון, אז אם אני הגעתי לכנסת ולאן הגעתי זה בזכותו של המורה ושל המחנך.

פטין מולא: מופיד, תת אלוף בחברת חשמל שעברת באמת תפקידים רבים למען העדה הדרוזית.

פטין מולא: מפקחים, איה, ומורים, אנשי המורשת.

פטין מולא: אני באמת מתרגש פה, כי אני גם שמעתי בבוקר והייתה לי שיחה עם שר המשפטים וחבריי חברי הכנסת, שאנחנו נקיים פגישה בשבועות הקרובים, בפגרה, לחוק העדה הדרוזית שחוקקנו.

פטין מולא: לפניי חמד הדגיש את זה אבל הכניס שם שוויון לעדה הדרוזית.

פטין מולא: אחרי שנבחרתי לכנסת אני באתי ואמרתי, העדה הדרוזית צריכה לקבל מעמד מיוחד במדינת ישראל.

פטין מולא: אני לא בא להגיד שאני שונה או שאני רוצה לקבל יותר מכל חברה.

פטין מולא: אני תומך בכל שוויון, בכל תמיכה בכל חברה ישראלית, אבל אנחנו כבני העדה הדרוזית שקשרנו את הגורל שלנו עם העם היהודי לפני קום המדינה, וממשיכים בעשייה וממשיכים בתרומה שלנו, אנחנו זכאים לשוויון זכויות מלא בכל מובן המילה.

פטין מולא: לא יעזור לאף אחד.

פטין מולא: החוק עבר בקריאה טרומית.

פטין מולא: חמד, אתה זוכר, בזמנו 77 חברי כנסת תמכו בך בכנסת ה-23.

פטין מולא: בכנסת ה-24 אנחנו הגשנו שתי הצעות חוק יסוד ורגילה, שבאה לעגן מעמדה של העדה הדרוזית בתקציבים, בחינוך, באקדמיה, בהתיישבות בכפרים שלנו, בתכנון ובנייה, בהרבה נושאים שבאמת עלו לסדר-היום בחוק, וקיבלנו תמיכה מקיר לקיר במליאה ב-17 בפברואר השנה.

פטין מולא: 71 חברי כנסת תמכו, אחד התנגד, זכותו, אני לא בא אליו בטענה.

פטין מולא: אני לא בא להגיד כאן למישהו שאני סוג ב'.

פטין מולא: אני סוג א'.

פטין מולא: מי שמרגיש עצמו סוג ב', שימשיך.

פטין מולא: אנחנו גאים בזה שאנחנו דרוזים ישראלים במדינה שלנו, חיים תחת שלטון דמוקרטי, פועלים על פי חוק ואנחנו דורשים את הזכויות שלנו בחוק.

פטין מולא: זה שחוק הלאום, טוענים כל מיני טענות, אני לא נכנס לדיון הזה פה בישיבה המיוחדת הזאת שבאמת היא באה לתת לנו את החיבוק מכל סיעות הבית, ואני מאוכזב שאין פה הרבה חברי כנסת מכל הסיעות, אבל זה יום לא שגרתי שאין פה הרבה חברי כנסת.

פטין מולא: כשהייתי סגן שר במשרד ראש הממשלה, אנחנו גם הבאנו, גבירתי היושבת-ראש, אישור להקמת בית ספר דתי דרוזי שהעלות שלו 73 מיליון שקל בנייה, 2.5 מיליון תקציב שנתי של חינוך דתי של הצעירים שלנו, ואיה הייתה מעורבת עם השר יואב גלנט.

פטין מולא: אני מאמין שבחודשים הקרובים יתחילו לפעול להקמתו של בית הספר.

פטין מולא: זה הישג מרשים שאנחנו קיבלנו בקדנציה הקודמת.

פטין מולא: אנחנו היום מתמודדים עם המון בעיות בעדה הדרוזית.

פטין מולא: הזכרת, איה, את החינוך.

פטין מולא: אם אין חינוך שום דבר לא שווה.

פטין מולא: יש לנו אלימות דוהרת בחברה הדרוזית, שאף אחד לא יכול להגיד לא.

פטין מולא: אם אנחנו לא מחנכים ומביאים את הדברים לתיקונם, אנחנו לא נגיע לשום מקום.

פטין מולא: אני רוצה לשבח את חבריי, השר חמד ומופיד ועלי ואנוכי.

פטין מולא: אנחנו נעשה הכול שנעבוד ביחד ונביא לעדה הדרוזית כמה שיותר טוב.

פטין מולא: אנחנו חברי כנסת אבל יש לנו פה שר, כוח.

פטין מולא: חמד, אתה כוח במשרד האוצר ואני יודע שאתה עושה.

פטין מולא: אנחנו שומעים את הצעקה של ראשי הרשויות בכל התחומים, אם זה בתכנון ובנייה ואם זה בחינוך ואם זה בתשתיות.

פטין מולא: אתה מכיר את זה יותר ממני.

פטין מולא: אתה בכנסת 13 שנים, אני שנתיים וחצי.

פטין מולא: הגיע הזמן שנעבוד ביחד.

פטין מולא: הגיע הזמן, נלך כולנו ביחד למען הילדים שלנו, למען שאני אחזיר את הנכדים שלי מהקיבוץ ליישוב בירכא.

פטין מולא: אנחנו באמת במצב שאף אחד לא עושה לנו טובה.

פטין מולא: אמר אחד מחברי הכנסת כאן בכנסת, מהמשותפת, אף אחד לא עושה טובה לבני העדה הדרוזית.

קריאה: אחמד טיבי אמר.

פטין מולא: אחמד טיבי אמר את זה ואני חוזר ואומר את זה.

פטין מולא: אנחנו פה בזכות.

פטין מולא: בתי הקברות שלנו מלאים בחללים.

פטין מולא: אנחנו לא נדבר על החללים, אנחנו רוצים לדבר על חיים.

פטין מולא: אני רוצה לראות את הדרוזים, אני רוצה לראות פה אקדמאים.

פטין מולא: במועצה להשכלה גבוהה אין לנו ייצוג, גבירתי היושבת-ראש, וזה התחום שלך שאת יכולה לפעול שם.

פטין מולא: אני רואה הרבה סטודנטים שסיימו רפואה ועוד לא קיבלו תקנים, אבל אני רואה סטודנטים שסיימו רפואה מעדות אחרות, איפה הם משולבים בבתי החולים.

פטין מולא: אני רוצה לראות את מערכת החינוך.

פטין מולא: 3,700 מורים מחכים לקבל שיבוץ במערכת החינוך ולא נכנסים.

פטין מולא: הגיע הזמן גם להוציא לפנסיה ולהבריא את המערכת ולהביא מורים חדשים שילמדו על הדור החדש.

פטין מולא: לא יעלה על הדעת, אתה תלמד את הבן שלך לתואר, ויבוא לעבוד ואין לו מקומות עבודה.

פטין מולא: גם בהייטק וגם במשרדי הממשלה.

פטין מולא: בחוק שלנו אנחנו גם כתבנו שאנחנו רוצים שילוב בני העדה הדרוזית בחברות ממשלתיות, בחברות פרטיות ובחברות ציבוריות.

פטין מולא: אף אחד לא עושה לך טובה ואף אחד לא עושה לי טובה.

פטין מולא: למה אני אומר לחמד?

פטין מולא: כי אתה היום כוח בממשלה.

פטין מולא: אני אמרתי לך, כל חוק שיבוא למליאה שמיטיב עם בני העדה הדרוזית, אני כאופוזיציה תומך ואני אפעל גם שהאופוזיציה תתמוך בזה לעדה הדרוזית, וגם כל חוק שיביא טוב לשאר אזרחי מדינת ישראל, פטין מולא עומד מאחוריכם.

פטין מולא: אני מאחל לכם באמת יום מהנה.

פטין מולא: תודה רבה שטרחתם והגעתם לפה.

שרן השכל: תודה על הדברים.

שרן השכל: אנחנו נעבור לדובר הבא, ד"ר דרורי גניאל, ראש מינהל שח"ק בעיריית אילת.

שרן השכל: נמצא איתנו בזום, אם אפשר בבקשה להעלות אותו.

שרן השכל: שלום ד"ר גניאל, אם תוכל בבקשה להציג בפנינו את הדברים בשלוש–ארבע דקות.

דרורי גניאל: צוהריים טובים, וברכותיי.

דרורי גניאל: במקום שאני אדבר מרחוק, אני אבקש מאלדד חיימוביץ', מנהל בית ספר בגין, אם הוא יכול.

דרורי גניאל: אני רק אציין במשפט אחד ואני אבקש שאלדד ירחיב את היריעה.

דרורי גניאל: ביוזמתו של ראש העירייה כמובן בנינו יחד עם ג'מיל חטיב ועם איה תוכנית לימודים יחד עם צוות המורים לאזרחות ולהיסטוריה שלנו, תוכנית תוספתית שנלמדת בכל כיתות ט' ו-י'.

דרורי גניאל: היום היא משולבת גם בטיולים שנתיים, הרצאות של מומחים ועוד עשייה מאוד רבה.

דרורי גניאל: רק לאחרונה חזרנו כל מנהלי בתי הספר העל-יסודיים והצוותים שלהם מסיור בכל היישובים הדרוזים במכללה הקדם-צבאית.

דרורי גניאל: נפגשנו עם השייח' טריף.

דרורי גניאל: באמת היה מאוד מרשים והעיקר עוד לפנינו.

דרורי גניאל: אני מקווה שתהיה לנו הזכות להרחיב את זה מכיתות ט' ו-י' לשאר הכיתות.

דרורי גניאל: אני אבקש ברשותך גבירתי היושבת-ראש שאלדד חיימוביץ', מנהל בית ספר בגין, בשם המנהלים - - -

שרן השכל: אוקיי, אז תודה רבה.

שרן השכל: אלדד, אם תוכל להצטרף אלינו כאן לשולחן בבקשה ולהציג בפנינו את הדברים, שלוש–ארבע דקות.

אלדד חיימוביץ: שלום לכולם, התרגשות גדולה להיות כאן.

אלדד חיימוביץ: אני מספר על תוכנית לימודים ייחודית של התרבות והמורשת הדרוזית בישראל.

אלדד חיימוביץ: את הרעיון הגה סגן שרת החינוך מר מאיר יצחק הלוי עוד כאשר היה ראש עיריית אילת.

אלדד חיימוביץ: בהובלתו של ראש מינהל שח"ק ד"ר דרורי גניאל, הוקמה ועדת היגוי שכללה צוות מורים ייעודי, בעיקר מורים לאזרחות ולהיסטוריה.

אלדד חיימוביץ: יחד עם חבר נכבד בקהילה האילתית, מר נור עמר שהוא איש העדה הדרוזית שגר באילת, התכנסנו ובעצם יצרנו קשר עם מנהלת האגף לחינוך דרוזי וצ'רקסי במשרד החינוך, הגברת איה חיראדין, ועם המפקח על הוראת המורשת הדרוזית מר ג'מיל חטיב שנמצא איתנו כאן.

אלדד חיימוביץ: יחד בנינו את תוכנית הלימודים הייחודית שנלמדת בכל בתי הספר בעיר.

אלדד חיימוביץ: היא בנויה בצורה של כ-12 שיעורים אבל היא לא רק בצורה של שיעורים פרונטליים אלא היא מאוד מגוונת ומאוד ספירלית.

אלדד חיימוביץ: התוכנית נלמדת גם בשכבה ט' במסגרת שיעורי האזרחות וגם בשכבה י' במסגרת ההשכלה הכללית, אבל בנוסף יש חיבור של התוכנית ברצף השש-שנתי באשכולות הלמידה השונים, אזרחות, היסטוריה, הכנה לצה"ל, גיאוגרפיה ועוד ועוד, ואנחנו כל הזמן משפרים ומפתחים ומכניסים את הנושא הזה למקומות נוספים.

אלדד חיימוביץ: במסגרת התוכנית התלמידים זוכים להכיר את ההיסטוריה של העדה הדרוזית, את הדת הדרוזית עד כמה שניתן ואת מנהגיה, את המקומות הקדושים לעדה, את תרומתה המשמעותית של העדה הדרוזית למדינת ישראל, תפוצת העדה בעולם והמשמעויות שנובעות מכך, ועוד.

אלדד חיימוביץ: התלמידים זוכים להכיר מקרוב את העדה על ידי למידה בכיתה, שילוב של מפגשים עם אישים דרוזים בולטים מבני העדה, וביקור באתרי מורשת ומוסדות נוספים כמו המכינה הקדם-צבאית שהוזכרה כאן, כרם אל בדאלית אל כרמל, במסגרת סיורים לימודיים והטיולים השנתיים.

אלדד חיימוביץ: אנו שואפים באמצעות התוכנית לחזק את ערך הסובלנות והפלורליזם, לזמן היכרות מעמיקה ובלתי אמצעית עם אחינו בני העדה הדרוזית ולהכיר מקרוב את תרומתה האדירה של העדה הדרוזית למדינת ישראל בכלל ולביטחונה בפרט.

שרן השכל: יפה מאוד.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: אני אשמח באמת אחרי זה, קודם ידבר חבר הכנסת עלי סלאלחה, אבל לאחר מכן באמת מג'מיל חטיב, מפמ"ר מורשת, משרד החינוך, על היכולת אולי להרחיב את התוכנית הנהדרת הזאת לשאר תלמידי ישראל, כי נראה לי שהיתרונות באותה תוכנית הם אדירים בכלל לתלמידים כולם.

שרן השכל: חבר הכנסת סלאלחה, בבקשה.

עלי סלאלחה: טוב חברים, אני רוצה לברך על המפגש, מפגש מאוד חשוב.

עלי סלאלחה: שרן, אני רוצה להודות לך, אבל יחד עם זאת אני רוצה לשאול שאלה, למה אני כחבר ועדת החינוך לא יודע על המפגש הזה?

שרן השכל: מה זאת אומרת?

שרן השכל: יצאה הודעה.

עלי סלאלחה: להיות שותף בהכנתו.

עלי סלאלחה: הרי זה יום הוקרה לעדה הדרוזית.

שרן השכל: קודם כל חבר הכנסת סלאלחה, אנחנו פרסמנו ביום רביעי, וברגע שאתה רואה את זה, אתה כמובן תמיד יודע שאתה יכול לפנות אליי כדי לקחת חלק בהכנת הדיון.

שרן השכל: אין פה שאלה בכלל.

שרן השכל: מרגע שזה מפורסם וזה מגיע אליך כחבר ועדה, מגיעים לא מעט חברי כנסת שבאים - - -

עלי סלאלחה: זה יום מיוחד לדרוזים.

עלי סלאלחה: היית צריכה לקחת בחשבון את פטין מולא, את עלי סלאלחה ואת מופיד מרעי שזה נוגע לנו וחשוב לנו, אבל לא חשוב, חברים.

שרן השכל: אני חייבת לענות משום שיש פה שאלה חשובה.

שרן השכל: בסופו של דבר מנהלי הוועדות, וזה לא משנה אם זה ועדת חינוך או הוועדות האחרות, נענים לבקשת יוזם היום המיוחד.

שרן השכל: מי שיזם את היום המיוחד לעדה הדרוזית הוא בעצם חבר הכנסת מאיר יצחק הלוי, והוא פונה ליושבי-ראש הוועדה על מנת לקיים דיונים בעניין הזה, לכן ברגע שאתם יודעים שיש יום מיוחד, אתם פונים לאותו חבר הכנסת היוזם ומתכננים ביחד איתו את כלל הדיונים בכלל הוועדות.

שרן השכל: אני בסך הכול נענית לבקשת דורש היום המיוחד.

שרן השכל: עם זאת, שזה בעצם הח"כ היוזם, הייתי מאוד שמחה אם ביום רביעי כשראיתם את ההודעה הייתם פונים אליי אם יש תוכן להוסיף לתוך הדיון.

עלי סלאלחה: טוב, לשנה הבאה נפנה.

עלי סלאלחה: בשנה הבאה יש עוד יום אחד, נפנה.

שרן השכל: בבקשה.

עלי סלאלחה: חברים, העדה הדרוזית, אני קורא לה החברה הדרוזית, היא חברה מאוד חזקה, טובה, ערכית.

עלי סלאלחה: יש לה המון צרות ובעיות.

עלי סלאלחה: הצלחתי כמנהל בית ספר באה כתוצאה מדבר אחד, שאני שחיתי כנגד הזרם.

עלי סלאלחה: אני לא השמעתי לכל אחד שדיברתי איתו, אם זה יהודי ואם זה אחר, לא השמעתי לו מה שהוא רוצה לשמוע.

עלי סלאלחה: אני השמעתי לו מה שכואב לי ומה שיש לי ומה שיש לי במציאות.

עלי סלאלחה: אם אתה מודה שיש לך בעיות, אתה פותר את הבעיות.

עלי סלאלחה: אם אתה תמיד תגיד הכול בסדר, תשמיע לו מה שהוא רוצה, אז אתה תדשדש מאחור.

עלי סלאלחה: זה אנחנו.

עלי סלאלחה: טוב שיש יום כזה ויש צוות כזה שאני מכיר את כולם, אני מכבד את כולם, אני מעריך את כולם.

עלי סלאלחה: חשוב שאנחנו נשנה פאזה, נתחיל לדבר אחרת, נתחיל להגיד את האמת שלנו.

עלי סלאלחה: חברים, האמת שלנו ביום ההוקרה הזה, שיש לנו חוק לאום שהפך אותנו להבדיל ממה שאמר פטין, אזרחים סוג ב'.

עלי סלאלחה: יש שם סעיף 7 שאומר פיתוח היישוב היהודי, אז איפה היישוב שלי?

עלי סלאלחה: לא מגיע לו פיתוח?

עלי סלאלחה: חברים, עשיתי הרבה סיורים גם אצל חבריי הערבים, תאמינו לי.

עלי סלאלחה: הכפרים שלנו, בשביל להגיע לרמה שיש לכפרים הערבים אנחנו צריכים 50 שנה.

עלי סלאלחה: בשביל להגיע לרמה של הכפרים והערים היהודיות אנחנו צריכים 100 שנה.

עלי סלאלחה: אני מביא דוגמה, כפר בית ג'אן, אין לו מגרש כדורגל.

עלי סלאלחה: 12,000 תושבים, 5,000 ילדים, איפה ישחקו?

עלי סלאלחה: אני אגיד לכם איפה, אנחנו שיחקנו ומשחקים כיום בנחף.

עלי סלאלחה: הם לא משרתים בצה"ל.

עלי סלאלחה: לא ברית חיים, לא ברית דמים, לא אחים לנשק ולא כלום.

עלי סלאלחה: חברים, יש לנו את קמיניץ.

עלי סלאלחה: קמיניץ העלה לנו את גיל הנישואים לגיל 30 פלוס.

עלי סלאלחה: הבנות שלנו יוצאות ללימודים, מסיימות תואר, מתחילות לעבוד.

עלי סלאלחה: יש לה משכורת, יש לה השכלה, והצעיר הדרוזי שמסיים את השלוש שנים שלו, מה הוא עושה?

עלי סלאלחה: פונה לשירותי הביטחון, לרוב.

עלי סלאלחה: הוא חוזר, רוצה לבנות בית, אין לו, ואם יש לו, אין לנו תוכניות מתאר, אז בא לו קמיניץ, 300,000 שקל צו מינהלי ואז ייקח לו הרבה זמן לבנות את הבית.

עלי סלאלחה: הילדה הזו הלכה לעבוד, פער גיל, פער השכלה, פער כסף, משכורת.

עלי סלאלחה: פה יש גירושים.

עלי סלאלחה: אני שואל שאלה פשוטה, למה אנחנו לא בבסיס התקציב של מדינת ישראל?

עלי סלאלחה: למה אנחנו צריכים להיות בתוכנית חומש?

עלי סלאלחה: למה בית ג'אן לא תקבל מה שמקבלת כרמיאל שנבנתה ב-1964?

עלי סלאלחה: בית ג'אן, 1,000 שנים.

עלי סלאלחה: חברים, אני מדבר בכאב.

עלי סלאלחה: יחד עם זאת אני מאוד מבסוט שיש יום הוקרה שאחינו היהודים כן יכירו אותנו.

עלי סלאלחה: אני הייתי לפני שהגעתי לפה בשדולה של הגאים.

עלי סלאלחה: יש שם 20 חברי כנסת.

עלי סלאלחה: ראש הממשלה החליפי מצא לנכון לשלוח סרטון לברך את הגאים.

עלי סלאלחה: אני לא רואה את זה פה.

עלי סלאלחה: חברים, אנחנו מדשדשים מאחור.

עלי סלאלחה: אנחנו צריכים כבר לקחת את המושכות לידיים, לא לתת לאף אחד לפגוע בנו.

עלי סלאלחה: אנחנו צריכים לשים דגשים ביחד שיהיה לנו קומה זקופה, להגיד את האמת שלנו, לצאת לדרך, לשפר את החינוך.

עלי סלאלחה: למה אין תעסוקה אצלנו?

עלי סלאלחה: למה אנחנו צריכים לנדוד לתל אביב בשביל למצוא תעסוקה?

עלי סלאלחה: למה אין אזורי תעסוקה ואזורי תעשייה בכפרים שלנו?

עלי סלאלחה: אני אגיד לכם למה.

עלי סלאלחה: סגרו אותנו שמורות טבע, הגנים וכולם ולא מפרישים לנו.

עלי סלאלחה: הייתי עם ראש מועצת בית ג'אן ואחרים שהתחננו אצל שרת איכות הסביבה שיגרעו להם 200 דונם לפתח את הכפרים שלנו.

עלי סלאלחה: תודה רבה חברים, מזל טוב ליום ההוקרה.

עלי סלאלחה: אני מקווה שאנחנו נתעשת, נתחיל לעבוד, לקחת את המושכות ולעשות חזק מאוד, ואנחנו נצליח.

עלי סלאלחה: יש לנו כוח.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: חשוב לי לציין, אמנם אנחנו עוסקים כאן בנושא החינוך ומתקיימים דיונים נוספים בוועדות הנוספות, בין אם זה פנים ואחרות שעוסקות בהמון תחומים ואתגרים.

שרן השכל: התכנסנו כאן על מנת לדון אך ורק בנושא חינוך משום שזו ועדת החינוך, ולכן גם כן אנחנו ממקדים את הדוברים בדברים האלה.

שרן השכל: חבר הכנסת סלאלחה, אני חושבת שגם מאז חוק הלאום פעם ראשונה הכריזו על הקמת יישוב דרוזי חדש ובכל זאת עניין הפיתוח, אני חושבת שבכנסת ה-20 - - -

עלי סלאלחה: הצחקתני.

עלי סלאלחה: היישוב הדרוזי הזה, הכריזו עליו בשנות ה-70', בשנות ה-80', בשנות ה-90', בתחילת המאה הזו והוא לא יקום.

שרן השכל: חבר הכנסת סלאלחה, אני אשמח שאולי אפילו תיקח בעצמך את היוזמה של חבר הכנסת חמד עמאר מהכנסת ה-20, שאני הגעתי ללא מעט דיונים שהתקיימו שבוע אחרי שבוע.

שרן השכל: הוא הקים ועדת משנה לעניין הפיתוח של הכפרים הדרוזים, והיה יושב שבוע-שבוע עם תוכניות בינוי, עם משרד הפנים, עם כל משרדי הממשלה מסביב לשולחן כדי לראות איך ניתן להמשיך ולפתח את אותם כפרים של החברה הדרוזית.

שרן השכל: זה ספציפית לעניין פיתוח הכפרים, וכל משרדי הממשלה נכנסו שם.

שרן השכל: זו באמת הייתה יוזמה מבורכת.

שרן השכל: אני הגעתי ללא מעט דיונים.

עלי סלאלחה: לא, היינו רוצים ועדה משלנו ולא ועדת משנה.

עלי סלאלחה: לערבים יש שתי ועדות.

עלי סלאלחה: למה לנו אין?

שרן השכל: טוב, אני חייבת להתקדם כי יש לנו עוד המון דוברים שהגיעו מרחוק.

שרן השכל: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לג'מיל חטיב, מפמ"ר מורשת, משרד החינוך.

שרן השכל: בבקשה, גם כדי לעדכן אותנו מה נמצא בתוכנית הלימודים, וכמובן גם מדוע אותה תוכנית נהדרת גם של העיר אילת לא מתרחבת לשאר תלמידי ישראל במדינת ישראל, משום שהם יכולים רק להרוויח, כלומר את העושר התרבותי ואת הגשרים שיכולים להיווצר כתוצאה מכך.

שרן השכל: בבקשה, ג'מיל חטיב.

ג'מיל חטיב: צוהריים טובים גבירתי יושבת-הראש, גברת השכל, כבוד השר חמד עמאר, איש אשכולות, מר יצחק הלוי סגן שרת החינוך, שהביא את היוזמה הברוכה לשלב את המורשת, חברי הכנסת, פטין, עלי, מופיד, אורחים, מורי ורבי ד"ר עראידה, מנהלת אגף חינוך דרוזי וצ'רקסי גברת איה חיראדין, עמיתיי המפמ"רים, המפקחים, אנשי הקהילה באילת, אנשים יקרים, נכבדים, החברים שלי, עמיתיי המחנכים במערכת החינוך באילת.

ג'מיל חטיב: כל מבנה מתחיל ביסודות.

ג'מיל חטיב: אם השר חמד עמאר הביא את היוזמה ליום הערכה לחברה הדרוזית, זה מימד חשוב ויסוד חשוב.

ג'מיל חטיב: סגן השר, חבר הכנסת מר יצחק הלוי הביא מימד חדש, חשוב, כדי להמשיך את הבניין, וגברת איה חיראדין הוסיפה אולי חום ואהבה, מאגף החינוך הדרוזי.

ג'מיל חטיב: למעשה כשמר יצחק הלוי התקשר אליי ואמר לי, בסיורים שלי באילת אני מגלה שהתלמידים אצלנו באילת לא מודעים לגודל הנתינה של העדה הדרוזית למדינת ישראל, אמרתי לו, לרשותך אדוני.

ג'מיל חטיב: הביא את היוזמה השר עמאר ליום מיוחד לעדה.

ג'מיל חטיב: סגן השרה יצחק הלוי הביא את היוזמה לשלב את העלאת המודעות למורשת הדרוזית.

ג'מיל חטיב: מורשתנו, מקור גאוותנו וערובה להמשך קיומנו בכל עת ובכל זמן.

ג'מיל חטיב: איה מייד לקחה את הרעיון.

ג'מיל חטיב: ישבנו ביחד עם הוועדות, עם המפמ"רים, עם המפקחים כדי להביא תוכנית לימודים חשובה שנעלה את המודעות בקרב אחינו היהודים למורשת הדרוזית, הצירים החשובים.

ג'מיל חטיב: בתוכנית הלימודים במורשת הדרוזית יש את הציר הפילוסופי שאנחנו לקחנו מהפילוסופים שלנו, יש את הציר של דברי חוכמה מימי הביניים מהמאה ה-10, יש את ציר הערכים שהם היסוד ועמוד השדרה להמשך החינוך במדינת ישראל, יש את הציר של המקומות הקדושים, יש את הציר של הטקסים, יש את הציר של ההיבט המשפטי והקמת בתי הדין.

ג'מיל חטיב: זה מכלול צירים שמביא ומעלה בפני התלמידים את כל המורשת המפוארת של העדה במרוצת השנים מימי יתרו, והמפגש בין יתרו ומשה רבנו עליהם השלום, והאסטרטגיה החשובה להביא אסטרטגיה לעולם הזה, שעד עצם היום הזה בכל מוסדות החברה הולכים לפי האסטרטגיה, לחלק לשרי אלפים, לשרי מאות, לשרי חמישים, לשרי עשרות.

ג'מיל חטיב: מה בתוכנית ומה אנחנו מתכוונים?

ג'מיל חטיב: אני מקווה שבמשמרת שלך גברת השכל, בשיתוף פעולה עם כל הגורמים החשובים שיושבים סביב שולחן זה, להרחיב את התוכנית ולהביא את התוכנית הזו לכל בית ספר במדינת ישראל.

ג'מיל חטיב: ההיכרות הזו בין התלמידים תביא לשותפות, תביא לכבוד הדדי, תביא לחינוך ערכים.

שרן השכל: מה העלות של התוכנית בעיר אילת?

ג'מיל חטיב: אני לא מודע לעלות התוכנית בעיר אילת.

ג'מיל חטיב: הם לקחו את זה מעין תל"ן, תוכנית לימודים נוספת.

ג'מיל חטיב: בטח ד"ר גניאל יודע את התקציבים.

מאיר יצחק הלוי: אני אענה ברשותך.

מאיר יצחק הלוי: התוכנית היא תוכנית מתגלגלת שאנחנו מעריכים אותה בפריסה לכל בתי הספר העל-יסודיים, של כמה מאות אלפי שקלים לשנה.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שזו תוכנית שהיא צנועה אבל חשובה, ואני עונה פה לחברי, חבר הכנסת סלאלחה.

מאיר יצחק הלוי: מה שאני הבאתי לוועדת חינוך זה את התוכנית.

מאיר יצחק הלוי: הייתי מאוד שמח שכולם יפנימו אותה.

מאיר יצחק הלוי: לא הבאתי את האתגרים של העדה.

מאיר יצחק הלוי: מדובר בוועדת חינוך.

מאיר יצחק הלוי: ביקשתי מהיושבת-ראש הנכבדה שתציף את התוכנית כדי שתוכלו אולי - - -

עלי סלאלחה: למזלנו יש לנו עכשיו שר.

מאיר יצחק הלוי: על אתגרי העדה אני אדבר מעל הבמה כשיתאפשר לנו.

ג'מיל חטיב: שר במשרד האוצר, אנחנו נשקוד על הרחבת התוכנית להביא אותה בצורה מתוקצבת, מאותגרת, עם מטרות, עם יעדים.

ג'מיל חטיב: כשתלמידים של אילת הגיעו לאתר יתרו עליו השלום ואני עמדתי בפניהם, ראיתי את השמחה, ראיתי את האושר שהם שומעים למה שקיים באותו אתר.

ג'מיל חטיב: כשהתלמידים הגיעו לבית יד לבנים איפה שכתב נפתלי אימבר את התקווה, אז הילדים ראו במו עיניהם מה שמתרחש.

ג'מיל חטיב: הדיאלוג הזה במכינה הצבאית, בני נוער יהודים ובני נוער דרוזים ביחד מתווים את הדרך לגיוס ולהמשך החיים המשותפים.

ג'מיל חטיב: אני במגמה להביא עוד תוכנית מורחבת שכבוד השר חמד עמאר בשיתוף סגן שר החינוך יביאו את התוכנית עם יעדים, עם מטרות, עם תקציב, שבתי הספר בכלל במדינת ישראל בכל המחוזות, בכל המקומות יהיו ביקורים הדדיים וישמעו על המורשת.

ג'מיל חטיב: כך תעלה המודעות של כלל הקהילה במדינת ישראל לחשיבות המורשת ולפסיפס התרבותי הערכי החשוב במדינתנו הנאורה.

ג'מיל חטיב: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: אני רוצה לתת לחבר הכנסת מופיד מרעי.

פטין מולא: אני רוצה להעיר הערה קטנה.

פטין מולא: מאיר יצחק, ראש העיר של אילת, חצי העדה הדרוזית, אם זה עיד אל אדחא ואם זה כל חג שלנו, כל העדה הדרוזית באילת.

פטין מולא: מאיר, זה אתה זוכר?

שרן השכל: אנחנו עוד מעט גם נדבר עם עוד מישהו.

שרן השכל: בבקשה חבר הכנסת מרעי.

מופיד מרעי: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש, באמת ברכות על הדיון עצמו.

מופיד מרעי: אני מקווה שכל הוועדות יעשו חלק ממה שאתם עושים כדי באמת להוקיר ולהכיר ולהודות בעצם בעשייה של העדה הדרוזית.

מופיד מרעי: אני רוצה להודות לשר, לחבריי חברי הכנסת, חברי סגן השרה, פטין, עלי ולשאר החברים שנמצאים פה, ד"ר אסעד עראידה שאיתנו יש קשר עתיק יומין, מה שנקרא בכפר הילד, והוא היושב-ראש של המפעל להכשרת ילדי ישראל, לתת אלוף מופיד גאנם חברי, איה וכל האנשים שנמצאים פה.

מופיד מרעי: אני לא אזכיר את כולם אבל כולם יקרים לי באותה מידה.

מופיד מרעי: מילה אחת על היום, ואחרי זה אני אקשור את זה לחינוך ואני אנסה לקצר.

מופיד מרעי: כשאני מגיע ליום כזה ולכותרת כזאת, באיזשהו מקום מרחפת איזו עננה של אי נחת.

מופיד מרעי: למה אי נחת?

מופיד מרעי: כל החיים שלי גדלתי כישראלי גאה, ללא הבדל.

מופיד מרעי: גדלתי בפנימייה חקלאית.

מופיד מרעי: אחרי זה הייתי במערכת הצבאית, בנח"ל בכלל, לא ביחידת המיעוטים, בגדוד חרב, ותמיד שאלו אותי, תגיד לי, אתה מרגיש פה שיש לך אפליה או משהו כזה?

מופיד מרעי: והאמת שלא הרגשתי.

מופיד מרעי: אחרי זה פרשתי מהצבא ומגיעים בעצם לכנסת ואנחנו צריכים לראות את עצמנו באיזשהו מקום שונים.

מופיד מרעי: גם כל ההתנהלות והחקיקה שאנחנו עושים היא למעשה תוצאתית.

מופיד מרעי: אני חבר כנסת חדש אבל לא חדש בכנסת, ואין-ספור פעמים באתי לפה, השר חמד עמאר מכיר את זה, לכנסת, והרגשתי לא נוח שאני צריך לבוא ולהגיד, ולא אמרתי את זה, שאנחנו משרתים בצבא או שאנחנו משפחות שכולות.

מופיד מרעי: זה כבר ידוע.

מופיד מרעי: כל המדינה יודעת.

מופיד מרעי: אין בעיה לעם הדרוזי עם העם היהודי במדינת ישראל.

מופיד מרעי: מה שכואב ליהודים, כואב לדרוזים.

מופיד מרעי: מה שכואב לדרוזים, כואב ליהודים.

מופיד מרעי: מחוברים מאוד.

מופיד מרעי: איפה יש לנו בעיה?

מופיד מרעי: יש לנו בעיה עם החלטות הממשלה ובמוסדות קבלת ההחלטות, במוסדות של הממשלה.

מופיד מרעי: אני היום בחרתי לפתוח את הבוקר דווקא בדיונים חשובים מאוד בוועדת משנה לפיתוח היישובים הדרוזים והצ'רקסים שהיא למעשה ועדה שאמורה לפקח על החלטות הממשלה.

מופיד מרעי: לא הייתה ועדה כזאת קודם.

מופיד מרעי: אני מדבר על זה שחמד עאמר היה בוועדת משנה.

מופיד מרעי: הופענו אצלו על הנושאים שלנו.

מופיד מרעי: בוועדה הזאת אני החלטתי היום לפתוח את הבוקר בשלושה דיונים, מרתון של דיונים בנושא פיתוח ותוכניות מתאר ליישובים הדרוזים.

מופיד מרעי: כמעט סיימתי את כל היישובים, נשארו שניים-שלושה יישובים, למה?

מופיד מרעי: כי בלי פיתוח אנחנו לא יכולים להתקדם, ובלי תכנון לא יכולים להתקדם, ובלי תכנון ואישור תוכניות לא נוכל לבנות תשתיות למוסדות חינוך, ולנו חסרים מוסדות חינוך, אז המפתח הוא תכנון.

מופיד מרעי: כדי לתכנן אנחנו צריכים להשלים את התכנון.

מופיד מרעי: אחרי השלמת התכנון צריך להתחיל לתכנן תשתיות, תשתיות חינוך.

מופיד מרעי: תשתיות חינוך יביאו לנו בסופו של דבר כוח אדם ואיכות של אנשים שיכולים להפעיל לנו את אזורי התעשייה שאנחנו צריכים לתכנן אותם, ולפתח את הכלכלה שלנו.

מופיד מרעי: בסופו של דבר המערכת היא מערכת של רצף, של שרשרת כזאת שחוליה תלויה בשנייה, ואנחנו רוצים להגיע ליעד, לכן אני אומר שאנחנו צריכים להתלכד כולנו, בסופו של דבר להתמקד בנושא הפיתוח והחינוך.

מופיד מרעי: לא סתם החינוך מקבל כמעט את העדיפות בכל מקום.

מופיד מרעי: יש רעיונות.

מופיד מרעי: איה מכירה את הרעיונות.

מופיד מרעי: אני הצגתי בזמנו למשל תוכנית ל-י"ג–י"ד לבנות שלנו, שזה גם מתאים למגזר הדתי.

מופיד מרעי: הן הרי לא הולכות לצבא.

מופיד מרעי: לא נעלה את הכול כאן, אבל אני רוצה לקצר ולסיים במה שהתחלתי.

מופיד מרעי: תודה והלוואי וכולם באמת ינהגו בצורה כזאת.

מופיד מרעי: לסגן השרה, לשר חמד, ובסוף אין תחליף לשיתוף פעולה, אין תחליף להבנה.

מופיד מרעי: ככל שאנחנו ביחד מבינים אחד את השני כאן בכנסת עם הממשלה, עם סגן השרה בנושא הזה - - -

פטין מולא: עם האופוזיציה.

מופיד מרעי: עם האופוזיציה.

מופיד מרעי: אנחנו מסיעה אחרת אבל כשמדובר בעניין החברה הדרוזית, יש לנו מפלגה אחת, החברה הדרוזית.

מופיד מרעי: הוכחנו את זה בחוק ואנחנו מוכיחים את זה בוועדה ונמשיך לעשות את זה.

מופיד מרעי: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים, וכמובן שבעניין הזה יש אחידות דעים וזה כמובן לא רק נתון לחברי הכנסת הדרוזים.

שרן השכל: יש פה שיתוף פעולה מלא כמובן גם איתנו, וכל גיבוי שנצטרך לתת בעניין הזה, אז אנחנו כאן יחד אתכם.

שרן השכל: אני רוצה לתת לתת אלוף מופיד גנאים שנמצא כאן איתנו, בבקשה את זכות הדיבור.

מופיד גאנם: אני גם רוצה לברך על הכנס.

מופיד גאנם: אני חושב שצריך לרכז את הכנס הזה רק בנושא של החינוך.

מופיד גאנם: אני חושב שתפסת מרובה, לא תפסת.

מופיד גאנם: אני חושב שגם נושא החינוך זה הנושא הכי מרכזי בכל חברה, ואם מחזקים את החינוך ומתמקדים בחינוך, שאר הבעיות, לדעתי גם אפשר לפתור אותן, אבל הנושא של החינוך זה נושא מרכזי שאנחנו צריכים לחזק אותו.

מופיד גאנם: אני לקחתי על עצמי לפני שנה וחצי לעשות תפקיד יושב-ראש דירקטוריון מרכז המורשת הדרוזית.

מופיד גאנם: זה תפקיד שאני עושה אותו בהתנדבות עם חבריי.

מופיד גאנם: אנחנו עושים כל מה שאפשר על מנת לקדם את הקמת המרכז.

מופיד גאנם: המרכז התחיל לקום אבל עדיין לא השלמנו.

מופיד גאנם: יש מרכז שאמרו שיהיה שם מרכז מורשת, מרכז מחקר, ארכיון, ספרייה, מרכז מבקרים.

מופיד גאנם: חשוב מאוד כמה שיותר מהר להקים את המרכז שנוכל להביא כמה שיותר נוער מהחברה הישראלית לבקר שם.

מופיד גאנם: אני חושב שזה מתכונת מצוינת בשביל לחשוף את העשייה הדרוזית בפני הנוער.

מופיד גאנם: אני רוצה גם לברך את היוזמה שעשה אותה סגן השרה מאיר הלוי, ואני חושב שצריך להרחיב אותה לעוד מקומות.

מופיד גאנם: מאוד חשוב לי גם להגיד בהזדמנות זאת הרבה תודה לחברי הכנסת שלנו וגם לשר חמד עמאר שתומך בנו בצורה בלתי רגילה גם בנושא של תקציבים.

מופיד גאנם: אנחנו גם צריכים עוד תקציב.

מופיד גאנם: אין לנו את כל התקציבים הנדרשים בשביל להשלים את ההקמה.

קריאה: אין כסף.

קריאה: במיוחד לעיר מרר.

מופיד גאנם: אני לא מדבר על העיר מרר, אני מדבר על מרכז המורשת של העדה הדרוזית.

שרן השכל: לא, יש מרכז מורשת דרוזית שכרגע מושקע בה 30 מיליון שקלים ועכשיו תוספת של עוד 8 מיליון שקלים.

מופיד גאנם: מרכז המורשת הדרוזית נמצא ליד יאנוח.

מופיד גאנם: מי שרוצה, מוזמן גם לבוא לבקר שם.

מופיד גאנם: אני רוצה לסכם ולהגיד, אני חושב שבכנס הזה היינו צריכים לראות נתונים על כמה חבר'ה שנשרו, אחוזי בגרות, כמה חבר'ה לומדים באקדמיה, ובסוף על בסיס הנתונים האלו לקבל החלטות אופרטיביות, לצאת מכאן עם כמה החלטות רציניות ולקדם את העניין, אז תודה לכם ובהצלחה לכולם.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: אני רוצה להעלות בבקשה את אנס מנסור, יושב-ראש הנהגת ההורים מהעדה הדרוזית שביקש גם כן זכות דיבור.

שרן השכל: צוהריים טובים, בבקשה.

אנס מנסור: צוהריים טובים, אני יושב-ראש של פורום ועדי הורים לעדה הדרוזית.

אנס מנסור: אני גם חבר בוועד ההורים הארצי.

אנס מנסור: קודם כל אני מברך מאוד על הדיון שמתקיים.

אנס מנסור: תודה רבה ליושבת-ראש, לשר חמד עמאר, חברי הכנסת, כל מי שנמצא סביב השולחן ובמיוחד לסגן השרה מאיר הלוי על היוזמה וכל מה שהוא עשה.

אנס מנסור: אני חושב שאם כל העם היהודי וכל מי שנמצא, חושב איך שחשב חבר הכנסת, סגן השרה, אנחנו נפתור הרבה מאוד בעיות בהתייחסות לעדה הדרוזית.

אנס מנסור: מבחינת המורשת אני חושב שמה שנעשה בעיר אילת עם האגף של החינוך הדרוזי, צריך לאמץ אותו בכל הערים במדינת ישראל.

אנס מנסור: אני חושב שפחות העם היהודי מכיר את העדה הדרוזית מקרוב.

אנס מנסור: יש לנו מורשת מאוד עשירה שהתחילה לפני 5,000 שנה מאז הנביא יתרו עד היום.

אנס מנסור: אני חושב שיש לנו מורשת עשירה שאפשר ללמוד ממנה בצורה הכי טובה שיכולה להיות.

אנס מנסור: יש לנו הרבה מה להציע במורשת שלנו.

אנס מנסור: יש לנו מורשת טובה מאוד ואני חושב שכן צריך להטמיע את זה בחברה היהודית, כך שאנשים יתחילו לחשוב עלינו בצורה אחרת.

אנס מנסור: אני אתייחס קצת לעניינים של החינוך שלנו בעדה הדרוזית.

אנס מנסור: נכון שאנחנו מתקדמים בבגרויות, וגברת איה חיראדין הציגה פה נתונים טובים יחסית איך שאנחנו מתקדמים, אבל אנחנו לא רואים את זה באקדמיה.

אנס מנסור: בשום מקום לא רואים את זה באקדמיה.

אנס מנסור: אנחנו לא רואים בחורים דרוזים שמסיימים תעודות באקדמיה.

אנס מנסור: אני חושב שבנושא של ההתייחסות לאקדמיה אנחנו צריכים, כל מי שיושב סביב השולחן במיוחד חברי הכנסת הדרוזים וכבוד השר, לעשות ולבדוק מה החסמים שלא מביאים את התלמידים שלנו, את בוגרי בתי הספר להשתלב באקדמיה.

אנס מנסור: יושב גם סביב השולחן חבר הכנסת, המורה עלי סלאלחה ששלוש שנים היה לו בית ספר שקיבל מקום ראשון במדינת ישראל את ציוני הבגרות.

עלי סלאלחה: חמש.

אנס מנסור: זה באמת גאווה למה שנעשה שם, אבל מצד שני כן יש לנו תעודות בגרות טובות ואנחנו מתקדמים יופי, אבל יש לנו חסם.

אנס מנסור: אחרי שאנחנו מסיימים תעודות בגרות ואת י"ב, ההשתלבות שלנו בתוך האקדמיה, יש שם בעיה מאוד רצינית.

אנס מנסור: אני חושב שכן צריך לשים את הדגש על הנושא הזה ולבדוק מה החסמים שנעשים, כי בסופו של דבר כמו שאמרה גברת איה חיראדין, הבנות אצלנו לומדות ומתקדמות ויש להן תעודות בגרות ולבנים לא, אז פה צריך לתת את הדגש ולבדוק את זה.

אנס מנסור: אני לא רוצה להאריך בדיבור שלי.

אנס מנסור: אני מברך את כל מי שיושב סביב השולחן.

אנס מנסור: אני מקווה ששנה הבאה יהיה דיון יותר מעמיק ותודה לכל מי שיושב סביב השולחן.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים, ראש הנהגת הורים בעדה הדרוזית, אנס מנסור.

שרן השכל: אני רוצה לסכם את הדיון החשוב הזה.

שרן השכל: אני רק לפני כן רוצה לתת באמת לסגן שרת החינוך משפט סיכום, והשר, אם הוא יספיק לחזור אלינו, גם כן לתת לו משפט סיכום לפני שאני מסכמת את הדיון היום, אז בבקשה סגן שרת החינוך מאיר יצחק הלוי.

מאיר יצחק הלוי: תודה גבירתי.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה עוד פעם להבהיר את מה שכנראה לא הובהר דיו.

מאיר יצחק הלוי: כאשר ידעתי שיש יום שעניינו העדה הדרוזית, חשבתי מה יותר נכון מאשר להביא את המרכולת שיש באילת לטובת הדיון בנושא החינוך.

מאיר יצחק הלוי: התייעצתי בעניין הזה כמובן עם הרפרנטים.

מאיר יצחק הלוי: ביקשתי את הסכמתה של יושבת-ראש הוועדה, והכוונה היא שהמודל האילתי שנמצא בתחילת דרכו, שלא נתבלבל, אנחנו מתהווים עכשיו בתוכנית, ישמש אם תירצו כמוצר מדף איכותי לכל ראש רשות ברצותו לראות איך הוא בעירו מוצא ומעצים את תפארתה של העדה המדהימה הזאת, שגם אני כל יום נחשף אליה יותר ויותר ומגלה כמה היא עדה חשובה בפני עצמה, חשובה לקשר ולמורשת שלנו כמדינת ישראל, ואין מאושר ממני להיות חלק מהנושא.

מאיר יצחק הלוי: אני מעריך שבטווחים, גבירתי, טווחים של שנה-שנתיים כבר יהיה מודל שהוא מודל שיעבור עיבודים כאלה ואחרים, ומה שאני רוצה גם כתבתי את זה בדבריי לדברים שאני אגיד יותר מאוחר, שכל נערה ונער שגר ביישוב שהוא לא יישוב דרוזי, ידע על המורשת לפני שהוא נפגש איתם בצבא הגנה לישראל או במקום אחר.

מאיר יצחק הלוי: אני מאמין שבכך אנחנו בסוף מייצרים חברה שהיא חברה ישראלית טובה, איכותית, על מגוון חלקיה.

מאיר יצחק הלוי: זה בדיוק הנושא ולכן קמה היוזמה הזו.

מאיר יצחק הלוי: ביקשנו שאולי תהיה פה תערוכה שאנשים יוכלו לראות.

מאיר יצחק הלוי: אמרנו, בואו נשמע קצת מוסיקה, כל אותם דברים.

מאיר יצחק הלוי: כשאני רואה פה את החברים מאילת, נור עמאר לא הגיע אבל הגיעו לפה חברים מדהימים מהעיר אילת, נמצאים ליד המחנכים ומתנהל שיח ואחד מפרגן לשני ואחד מחבק את השני.

מאיר יצחק הלוי: באתי לעשות את אחת הפעולות בבית ספר בגין, ובמקרה הגיע אב מהעדה הדרוזית שנמצא איתנו, בנו היה תלמיד, וכל השיח הוא מספר לתלמידים שאינם דרוזים מה קורה.

מאיר יצחק הלוי: מה אני אגיד לכם?

מאיר יצחק הלוי: מבחינתי זו חגיגה.

מאיר יצחק הלוי: אני מקווה שאת החגיגה הזו נדע להנחיל גם ליישובים אחרים וזאת תהיה תרומתנו, לכן שאר האתגרים, אני אומר את זה לחברים, הם רבים, אני מכיר אותם, וכחבר כנסת, כסגן שרה אשמח לסייע בכל אחד.

מאיר יצחק הלוי: אני עדיין מאלה שמאמינים שליבת העניין ברצותנו חברה טובה יותר, זה חינוך, ולכן זה הנושא ששמתי כאן והלוואי שהצעד הקטן הזה הראשון, יוביל למסע שיעשה רק טוב למדינת ישראל, לעדה הדרוזית ולכל מי שנמצא כאן.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: השר חמד עמאר.

חמד עמאר: קודם כל באמת אני רוצה להודות לך שוב.

חמד עמאר: תודה רבה לך.

חמד עמאר: עכשיו דיבר איתי השר גדעון סער.

חמד עמאר: דיברנו בנושא החוק הממשלתי שאנחנו מקדמים.

חמד עמאר: בשביל זה יצאתי החוצה.

חמד עמאר: אני חושב שנקדם הצעת חוק מאוד טובה, שכל דרוזי ודרוזי יהיה גאה אחרי שנחוקק את החוק הזה.

חמד עמאר: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון.

חמד עמאר: אני רשמתי הרבה הערות כאן שאני אקח אותם לתשומת ליבי.

חמד עמאר: נושא החינוך זה הנושא החשוב בשבילי, כי בלי חינוך אין חברה ומה שמוביל חברה זה החינוך.

חמד עמאר: אני מאמין באנשים שמובילים את החינוך במגזר הדרוזי, בעדה הדרוזית, בחברה הדרוזית.

חמד עמאר: אני מאמין בכם.

חמד עמאר: אני מאמין שתביאו אותנו למקום הטוב ביותר, כל אחד ואחד שיושב כאן.

חמד עמאר: כל מנהל בית ספר, כל מורה במגזר הדרוזי, אני מאמין בו.

חמד עמאר: אני מאמין ביכולות שלכם, בכוונות שלכם ובאני מאמין שלכם למען החינוך של העדה הדרוזית.

חמד עמאר: באמת תודה רבה לכם, תודה לכולם שהגיעו לכאן, לחברי הכנסת, לך שהובלת את היום הזה.

חמד עמאר: אני חושב שהיום הזה פורסם כבר בדצמבר, שיהיה ב-1.3 דיון כאן בוועדת החינוך.

חמד עמאר: תודה לך שרן.

שרן השכל: תודה רבה על הדברים.

שרן השכל: קודם כל תודה רבה באמת לשר שהגיע במיוחד לדיון מהעבודה הקשה במשרד האוצר, ושיתף אותנו בהמון דברים ותוכניות נהדרות שבאמת השר חמד עמאר פועל כדי ליישם למען העדה הדרוזית.

שרן השכל: תודה רבה לסגן השרה מאיר יצחק הלוי, שהדבר נמצא בנשמתו, אין פה בכלל שאלה, ופעל רבות גם כראש עיר ועדיין פועל לקידום וחיזוק אותם גשרים עם העדה הדרוזית, וחיזוק ברית החיים בדיוק כמו שאמרנו.

שרן השכל: תודה רבה לחברי הכנסת שעדיין נשארו איתנו גם בדיון, חבר הכנסת עלי סלאלחה וחבר הכנסת מופיד מרעי, על ההשתתפות גם כן בדיון ועל הקידום החשוב של החקיקה הנדרשת כדי לסייע לעדה הדרוזית.

שרן השכל: תודה רבה לכל מי שהגיע מצפון ומדרום, הנקודה הכי דרומית כדי לקיים את היום המיוחד הזה שכולנו חברים בו.

שרן השכל: תודה לאנשי המשרדים השונים שנמצאים כאן איתנו בחגיגה של היום הזה, חשוב לומר.

שרן השכל: אני רוצה לסכם בכמה דברים.

שרן השכל: קודם כל אני מבינה שאותן תקנות או אותן הוראות שאמורות להגיע ממשרד החינוך לחיזוק תוכנית הלמידה, אנחנו רוצים לקצוב זמנים כדי לזרז אתכם גם כן בעניין הזה.

שרן השכל: אנחנו בחודש יוני נקיים דיון מעקב, ואנחנו מבקשים שמשרד החינוך יבוא ויציג בפנינו את אותה תוכנית שהוא מכין לתלמידי העדה הדרוזית על מנת לחזק אותם, כי כמו שנאמר פה כל כך הרבה פעמים, הכול מתחיל מחינוך.

שרן השכל: האקדמיה מתחיל מחינוך, השירות הצבאי מתחיל מחינוך, נישואים וגירושים מתחיל מחינוך.

שרן השכל: חבר'ה, אם אנחנו מדברים על תעסוקה.

שרן השכל: הכול בסופו של דבר מזוקק לעניין של חינוך ולכן אנחנו נעקוב אחרי זה מקרוב.

שרן השכל: זה חשוב לנו.

שרן השכל: אנחנו נקיים את הדיון ביוני ואני מבקשת מעקב על מספר דברים, וגם נתונים קודם כל בעניין תוכנית חיזוק השפה במגזר הדרוזי.

שרן השכל: אנחנו רוצים לבקש נתונים עד היום ואיך אנחנו יכולים לשפר.

שרן השכל: אם זה מכשול בדרך לאקדמיה או מכשול בכלל בבגרויות, אנחנו חייבים להשקיע כאן.

שרן השכל: אני מבקשת כאן מהשר חמד עמאר בעניין האוצר, גם כן אם תידרש עוד השקעה, לבוא ולספר לנו אחרי מחקר איפה אנחנו יכולים לסייע בעניין הזה.

שרן השכל: מדובר פה בעתיד שלהם.

שרן השכל: אנחנו מבקשים את הנתונים להבין כמה, למה, איך, האם זה סייע, כמה נדרש עדיין.

שרן השכל: הדבר השני, אנחנו מבקשים שמשרד החינוך יערוך מחקר עומק ויביא בפני הוועדה את הסיבות לעניין מספר הבגרויות הנמוך.

שרן השכל: איפה אתם נתקלים באתגרים ובקשיים ואיך אנחנו יכולים לפתור את הפלונטרים האלו.

שרן השכל: אנחנו מעוניינים שלכל הפחות יהיה פה עניין של ממוצע ארצי.

שרן השכל: אין פה שום סיבה שהעדה הדרוזית תיפול כאן מאחורי מגזרים אחרים, אז גם פה אני מבקשת לערוך מחקר, להביא את המחקר כאן לוועדה ביוני כדי להבין איפה נקודות הקושי ומדוע יש לנו אתגרים מבחינת סיום הבגרויות, כי זה גם המכשול אחר כך לאקדמיה וגם לנטישה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים מהשירות הפסיכולוגי במשרד החינוך או ממסגרת היועצים לקבל מענה, לדעת כמה יועצים היום נמצאים על תקנים בבתי הספר בעדה הדרוזית, משום שאם אחת הבעיות הקשות היא עניין הגירושים.

שרן השכל: חבר'ה, גם יועצים בבתי ספר יכולים להיות הכניסה הראשונה לפתרון.

שרן השכל: אותם ילדים חווים משברים רגשיים לא פשוטים.

שרן השכל: בטח שבחברה דתית יותר כמו החברה הדרוזית, אם יהיו איושים של אותם תקנים של יועצים שיוכלו לעשות סבב, לדבר עם הילדים.

שרן השכל: סך הכול זו קהילה קטנה.

שרן השכל: בסופו של דבר החברים יודעים מה קורה גם בכל בית, ואם מתקיים הליך גירושים כזה, איזשהו פרוטוקול שהיועצת תיגש לילד, שתראה שהוא בסדר, לראות אם יש משברים נוספים, שלא יפרוש מבית הספר, שלא ייפול מאחור בלימודים, אז גם שם אני מבקשת את הנתונים לעניין היועצות בבתי הספר במגזר הדרוזי והאם ניתן לתת פרוטוקול לאותם יועצים לגשת לאותם ילדים שנמצאים בסוג של קושי או משבר ולפחות לערוך איתם שיחה אחת אם הם נזקקים לזה, ואם כן, אז לעשות גם כן דיוני המשך.

שרן השכל: עניין חיזוק התרבות בעדה הדרוזית, אנחנו מבקשים גם כן להבין איפה נמצא הנושא הזה של בית הספר הדתי הדרוזי שאנחנו מבינים שכבר הושקעו תקציבים.

שרן השכל: מה לוח הזמנים, מתי זה יעמוד, אז אלו גם כן דברים שאני מבקשת להביא לדיון ביוני.

שרן השכל: אני מבקשת גם כן להביא לנו תוכנית עם תקציב מפורט לעניין הרחבת התוכנית הדרוזית שנמצאת כרגע באילת, מה נדרש ואילו משאבים נדרשים על מנת לקיים תוכנית כזו כלל-ארצית, ובחברה הדרוזית כלפי החברה היהודית, גם כן על מנת להכיר.

שרן השכל: אין גשר יותר טוב מזה.

שרן השכל: ההבנה, ההכרה, המגע, ההיכרות המעמיקה הזאת.

שרן השכל: אין דבר יותר טוב מזה.

שרן השכל: אנחנו כוועדה מעוניינים לקדם את העניין הזה.

שרן השכל: אנחנו מבקשים מכם, משרד החינוך, תכינו לנו כמה התקציב הולך להיות.

שרן השכל: אנחנו נקיים כאן דיון המשך.

שרן השכל: אנחנו נביא את משרד האוצר ונביא את השר שאמר, כולנו כאן מחויבים לדבר הזה.

שרן השכל: תודה רבה לכולם, תודה לכל היוזמים והעוסקים במלאכה.

שרן השכל: הישיבה נעולה.