ועדת משנה לעניין קידום תעסוקה וסיוע לאזרחים ותיקים ללא רשת ביטחון פנסיוני., כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2022-03-01 09:30

אלינה ברדץ' יאלוב: בוקר טוב, היום התאריך ראשון לשלישי 2022 כ"ח באדר ב' התשפ"ב.

אלינה ברדץ' יאלוב: השעה תשע שלושים ואחת ואני מתכבדת לפתוח דיון ראשון של ועדת משנה לעניין קידום תעסוקה וסיוע לאזרחים ותיקים ללא רשת בטחון פנסיוני.

אלינה ברדץ' יאלוב: לפני קצת פחות מעשור אני וחבריי התחלנו מאבק למען האזרחים הותיקים שעלו ארצה בגילאים ארבעים פלוס, ונשארו ללא רשת בטחון פנסיונית.

אלינה ברדץ' יאלוב: יושב ראש מפלגת ישראל ביתנו, שר האוצר מר אביגדור ליברמן, ששימש כשר הבטחון דאז, דרש בהסכמים קואליציונים לשפר את מעמדם של אותם אזרחים ותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: ואכן קידם רפורמה שהצליחה להיטיב באופן משמעותי עם האוכלוסיה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: המאבק של שר האוצר, ושל כלל חברי סיעת ישראל ביתנו למען האזרחים הותיקים לא הסתיים בכך.

אלינה ברדץ' יאלוב: ובתקציב האחרון שר האוצר הקצה מיליארד וחצי שקלים לשיפור מעמדם של האזרחים הותיקים, שמקבלים השלמת הכנסה.

אלינה ברדץ' יאלוב: כמו כן הממשלה ביוזמת שר האוצר העלתה את סכום המענק השנתי לניצולי שואה ווטרנים בכ-2500 ₪.

אלינה ברדץ' יאלוב: מהלכים אלה שנעשו בהובלת שר האוצר ליברמן, וממשלת ישראל, הצליחו לשפר את רווחתם ומצבם הכלכלי של האזרחים הותיקים במדינה.

אלינה ברדץ' יאלוב: וכאן ההזדמנות שלי להודות לחברת הכנסת אפרת רייטן, יו"ר ועדת העבודה והרווחה שבה אני חברה, על כך ששמה לנגד עיניה את טובת האזרחים הותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: בעזרתה הצליחו הכנסת והממשלה להגדיל את התקציב למען אותה אוכלוסיה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להודות לאפרת על התמיכה הבלתי מסוייגת שלה בהקמת ועדת משנה, והירתמות שלה לקידום מעמדם של האזרחים הותיקים, ללא רשת בטחון פנסיונית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני כמובן גם רוצה להודות לשר האוצר ליברמן, על שכיבד אותנו בנוכחותו בדיון.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני יודעת ששר האוצר מתייחס בכובד ראש לנושא רווחת וכלכלת האזרחים הותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: ושנושא הדיון שנקיים היום בעניין האזרחים הותיקים בעלי פנסיות נמוכות, ושאינם זכאים להשלמת הכנסה, נמצא בחשיבות עליונה אצלו.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו רואים עין בעין את רווחתם של האזרחים הותיקים, כמטרה נעלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ותודה מיוחדת למאיר שפיגלר, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, שנמצא אתנו היום, ולכל שאר המשתתפים והמשתתפות שהגיעו לכאן למען המטרה המשותפת של כולנו.

אלינה ברדץ' יאלוב: הדיון הזה יתמקד במצוקה הכלכלית של האזרחים הותיקים, בעלי פנסיות נמוכות, ושאינם זכאים להשלמת הכנסה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו מתייחסים כאן לאזרחים ותיקים בעלי פנסיות חודשיות, עד כשלושת אלפים שקלים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אותם אזרחים ברוב המקרים עבדו במשך שנים רבות, אך נשארו עם פנסיות זעומות, מכיוון שרק בשנת 2008 חלה חובת ההפרשה לפנסיה לעובדים שכירים, ורק בשנת 2017 חובת ההפרשה חלה גם על המגזר העצמאי.

אלינה ברדץ' יאלוב: לקראת דיוני התקציב, שעתיד לעבור בכנסת לקראת ספטמבר 2022 אנחנו רוצים לבחון האם ניתן לשפר את מעמדם של אלו שעבדו ותרמו לכלכלת המדינה, אך נותרו עם פנסיות נמוכות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מקווה שדיוני הוועדה בראשותי יתרמו למציאת הפתרון ההולם ביותר לאנשים אלו, ונוכל להביא עבורם בשורה חברתית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני גאה לעמוד בראש ועדת משנה כה חשובה, ולהעזר בה כדי לדאוג לאזרחים ותיקים ללא רשת בטחון פנסיונית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני שמחה להעביר את רשות הדיבור לשר האוצר אביגדור ליברמן.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אביגדור ליברמן: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת אלינה ברדיץ יאלוב.

אביגדור ליברמן: בוקר טוב למנכ"ל ביטוח לאומי, לחברי הכנסת, ולכל אלו שלוקחים חלק בדיון חשוב זה.

אביגדור ליברמן: תראו, כל נושא של גמלאים, הופך ליותר ויותר אקוטי, לכל העולם המערבי.

אביגדור ליברמן: ואני רוצה לדבר כרגע מלמעלה, להסתכל.

אביגדור ליברמן: פעם קראו לזה קשישים, היום כבר אף אחד לא קורא להם קשישים.

אביגדור ליברמן: זה היום גילאים, גיל השלישי.

אביגדור ליברמן: כי עם קפיצה משמעותית בתוחלת החיים, אנשים שיוצאים לפנסיה לעתים קרובות זה אנשים עם ידע, עם ניסיון, המון מרץ, ויכולת להמשיך לעבוד.

אביגדור ליברמן: זה מצד אחד.

אביגדור ליברמן: מצד שני המצב האקטוארי של כל קרנות הפנסיה, גם שם יש הרבה מה לשפר, ואני לא אכנס כרגע לדיונים על כל הנושא של האקטואריה של קרנות הפנסיה.

אביגדור ליברמן: ומה שאנחנו התמקדנו בינתיים בתקציב שעבר, תקציב 2021-2022, מתייחס לקבוצות הכי חלשות בקרב אותם גמלאים הנמצאים בארץ.

אביגדור ליברמן: הזכירה יושבת ראש הועדה שאנחנו הקצבנו סכום חסר תקדים, מיליארד וחצי שקל, לעזור לאותם גמלאים, שזכאים להשלמת הכנסה.

אביגדור ליברמן: כדי קצת להעלות אותם מעל קו העוני.

אביגדור ליברמן: בגדול, עבור אותו גמלאי בודד או זוג זו תוספת משמעותית, שבע עשרה, שמונה עשרה אחוז.

אביגדור ליברמן: גם בנושא ניצולי שואה, הזכירה יושבת ראש הוועדה, העלינו את הגובה של התשלום השנתי מארבעת אלפים שקל לשש וחצי אלף שקלים.

אביגדור ליברמן: סך הכל עלות שלוש מאות מיליון שקל, גם כל התוספת לניצולי שואה, גם זה כשלוש מאות מיליון שקל.

אביגדור ליברמן: בנוסף, אנחנו הגדלנו קצבת נכות לאותם גמלאים, גם בעלות כשלוש מאות עשרים מיליון ₪.

אביגדור ליברמן: כשאני מסתכל גם על הגמלאים שהגדלנו להם סיוע בשכר דירה, כאלו שלא גרים לא עם המשפחה, ואין בבעלותם שום דירה, גם איזה שהוא סכום של מאתיים מיליון שקל.

אביגדור ליברמן: בסך הכל, לכל הנושא, עזרה לגימלאים בכל הצורות אנחנו מדברים על כשני מיליארד שבע מאות מיליון שקל.

אביגדור ליברמן: זה מה שהוקצב בתקציב של 2021-2022.

אביגדור ליברמן: אני מכיר את כל ממשלות ישראל, מאז שנת 96' לדורותם.

אביגדור ליברמן: אני יכול להגיד שמעולם לא היתה כזאת השקעה מאסיבית בגיל השלישי כמו שבתקציב 2021-2022.

אביגדור ליברמן: דבר קצת יותר מסובך זה לגבי אותם גמלאים שמקבלים פנסיה באמת קצת מעל פני המים, מה שנקרא, מגיעים לפנסיה ארבעת אלפים שקל, ארבעת אלפים מאה, וזה בהחלט בלשון המעטה, מספיק להם רק כדי לאכול ולשתות.

אביגדור ליברמן: כי אותם אנשים שנמצאים בעיקר בארץ, עשר, חמש עשרה שנה, או עבדו קודם ולא היו עבורם מופרשות לנושא פנסיה, רק בשנים האחרונות.

אביגדור ליברמן: כלומר הם זכו להפרשות בעשור האחרון למעשה.

אביגדור ליברמן: הם מגיעים אחרי שסיימו לעבוד וקיבלו שכר, לפעמים הרבה מעבר לשכר ממוצע במשק, כשהם נופלים מחמש עשרה, שש עשרה אלף שקל, לגימלה של ארבעת אלפים.

אביגדור ליברמן: זה מין נחיתה באמת קשה מאוד.

אביגדור ליברמן: לחלקם גם יש התחייבויות, משכנתאות וכך הלאה.

אביגדור ליברמן: השאלה איך פותרים בעיה מן הסוג הזה, זה באמת אתגר גדול.

אביגדור ליברמן: אני לא יכול להגיד שיש לנו פתרונות, שאנחנו יכולים לשלוף מהכיס כרגע.

אביגדור ליברמן: אבל בהחלט זה אחד האתגרים שאנחנו חושבים איך בכל זאת להקל על אותם אנשים.

אביגדור ליברמן: גם בתחום הדיסריגרד, והאפשרות לתעסוקה, וכל מיני מגבלות, בעלות רכב, באיזה שווי, אמנם עשינו שיפור, אבל גם שם יש עדיין מקום לשיפור משמעותי.

אביגדור ליברמן: כי אנחנו עדיין מאוד אנכרוניסטים בגישה הזאת, וגם ביכולת של אותם גמלאים, בטח ובטח כאלה שעוד מסוגלים לעבוד ויש להם מה לתרום, גם שם צריך לתת כל מיני הקלות.

אביגדור ליברמן: זהו, עד כאן.

אביגדור ליברמן: אבל בהחלט גבירתי יושבת ראש הוועדה אני אשמח אם לקראת דיוני התקציב שאנחנו פותחים מחר, מתחילים הכנות לקראת תקציב 2023-2024, לקבל כמה הצעות פרקטיות.

אביגדור ליברמן: אני אומר לך שלא נוכל לתקן כל העוולות שנוצרו מאז 48' ועד היום.

אביגדור ליברמן: אבל צריך להתמודד לפחות עם חלק מהם, במישור פרגמטי.

אביגדור ליברמן: לא להביא הצעות בומבסטיות אלא הצעות פרגמטיות שניתן לשלב אותן בתקציב המדינה, ובהדרגה לנסות ולשפר מצבם גם של האוכלוסיות האלו, שאמנם מקבלים פנסיה מעל הפנסיה המינימליסטית, אבל בטח ובטח לא מספיקה למחיה מכובדת, בטח ובטח אם יש לאותם אנשים התחייבויות כמו משכנתאות וכך הלאה.

אביגדור ליברמן: תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה לך כבוד שר האוצר.

אלינה ברדץ' יאלוב: כמובן הוועדה בראשותי שמה למטרה לחפש פתרונות ריאליים למצוקתם של האוכלוסיה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: ואני מקווה מאוד שאנחנו בדיונים של הוועדה נוכל להגיע לפתרונות מוסכמים ולהציע לך ולמשרד האוצר.

אביגדור ליברמן: אני מתנצל שאני אצטרך לברוח.

אביגדור ליברמן: אני אשמח לשמוע את הח"כים לפחות.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז רשות הדיבור לחברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה גבירתי היושבת ראש, כבוד הר.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה שנמצא כאן מר מאיר שפיגלר, מנכ"ל ביטוח לאומי.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני רציתי להעלות נושא, מאוד חשוב.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ואני באמת מברכת שמתקיים דיון, וכל הגורמים הרלוונטיים נמצאים כאן.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש פלח אוכלוסיה שבעצם כל הזמן נמצא כאילו מופלה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מדברת על אזרחים ותיקים שהם גם נכים וגם עבדו בארץ, וצברו פנסיות מאוד מאוד נמוכות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כל הגמלאים שמגיעים לגיל הפרישה זכאים לקצבת זקנה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אזרחים ותיקים שהם היו נכים עוד לפני שהגיעו לגיל הפרישה, הם בעצם מנקים מהם תוספת ותק, אם הם עבדו בארץ, וכשהיתה רפורמה, היתה תוספת לקצבת נכים, גמלאים ותיקים שהם נכים הם קיבלו תוספת של חמישים אחוז מהתוספת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: סכום חמישים אחוז מהתוספת שהיתה לכל הנכים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: וכבתקציב החדש, בתקציב 2021-2022 התוספת הזאת עלתה לשבעים וחמישה אחוז, ובאמת זה מבורך, זה כבר צעד הכי הכי חשוב, אבל שאלה, למה הקצבה לא עלתה למאה אחוז?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למה אנשים שהם גם גמלאים, גם נכים עם בעיות רפואיות, שיש להם הרבה הוצאות, על טיפולים רפואיים, שהם בעצם מקבלים סכומים וקצבה יותר נמוכה מאשר אנשים שהם גם אזרחים ותיקים אבל אינם חולים, אינם נכים, ולא עבדו אפילו יום אחד בארץ.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: חברת הכנסת מיכל וולדיגר, בבקשה.

מיכל מרים וולדיגר: תודה רבה על הדיון המאוד מאוד חשוב, תודה לכבוד השר, ולמאיר, ולכל מי שנמצא פה.

מיכל מרים וולדיגר: אני מצטרפת לגמרי לחברת הכנסת טטיאנה.

מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת שחשוב להדגיש שהנכות רק מחמירה.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר זה לא שהנכות נעלמה להם ברגע שהם הגיעו לגיל זיקנה, ועכשיו הם חיים מצויין ואין נכות.

מיכל מרים וולדיגר: אלא ההיפך, לפעמים היא אפילו מחמירה.

מיכל מרים וולדיגר: אז צריך לתת להם יותר, ובוודאי לא להפחית להם.

מיכל מרים וולדיגר: זה ברור מאליו, והנושא הזה הוא בהחלט חשוב.

מיכל מרים וולדיגר: מעניין לעניין, באותו עניין, זה כן הפסיכו-גריאטריה.

מיכל מרים וולדיגר: המצב הפסיכיאטרי, אין מסגרות, אין מוסדות, אני רואה אנשים קשישים שעם מחלת רקע פסיכיאטרית, שנזרקים, בתי אבות לא מוכנים לקבל אותם, כי יש שם כנראה בעיה כזו או אחרת, והם נפלטים, הם נשארים או בבית שלהם, או בבית הילדים, בלי יכולת לקבל את הטיפול המינימלי שמגיע להם.

מיכל מרים וולדיגר: אנחנו עם שצריך להעריך את הדור המבוגר יותר, ולקדש אותו, ולא לזרוק אותו, באמת, אני לא רוצה להגיד לכלבים, אבל זה המצב לפעמים.

מיכל מרים וולדיגר: אני נתקלת בקשישים שקשה לי לראות את המצב, גם הפיזי, גם הנפשי, גם הסוציאלי שלהם.

מיכל מרים וולדיגר: אני חושבת שזה תפקידנו.

מיכל מרים וולדיגר: וזאת הוועדה שצריכה לטפל בזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה לשר האוצר.

מאיר שפיגלר: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, כבוד שר האוצר.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר, אני אתייחס לדברים שלכם, ואני רוצה להמשיך את מה שאמר השר.

מאיר שפיגלר: לראשונה, למיטב ידיעתי וזכרוני, במסגרת תקציב, במקרה הזה בשנת 2021-2022, היתה יותר מאשר אמירה.

מאיר שפיגלר: אלא פעולה משמעותית לטובת האזרחים הותיקים.

מאיר שפיגלר: גם מבחינת הנושא של השלמת הכנסה.

מאיר שפיגלר: אגב, השלמת הכנסה זה לא קצת מעל קו העוני, זה מאות שקלים מעבר לקו העוני, לגבי כל אחד ואחד מהם.

מאיר שפיגלר: ועוד דבר שתדע, ככל שבכל זאת יש להם איזו שהיא הכנסה מפנסיה, של עד כ-1372 ₪, לא נגרע מהם ולו שקל אחד מהשלמת ההכנסה.

מאיר שפיגלר: כך לגבי הדיסריגרד, גם לגבי אלה שמקבלים השלמת הכנסה, וגם לגבי אלה שהם אזרחים ותיקים.

מאיר שפיגלר: ולפעמים בעל כורחם הם יוצאים לעבוד, מכיוון שאין להם אפשרות לכלכל את צעדיהם והצרכים שלהם עם מה שיש להם.

מאיר שפיגלר: כי אין להם, כמו שאמרת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא מנקים תוספת ותק מהשלמת הכנסה?

אביגדור ליברמן: אם מישהו מקבל פנסיה, אלף חמש מאות שקל,

מאיר שפיגלר: אלף חמש מאות שבעים, ואז יש שני אחוז על כל שנה, עד עשרים וחמש שנה, שזה חמישים אחוז נוספים.

מאיר שפיגלר: וזה מביא לאלפיים שלוש מאות ומשהו ₪.

מאיר שפיגלר: אבל לגבי מה ששאלתם, אכן במרץ 2018 הושקה הרפורמה בנכות.

מאיר שפיגלר: אבל את יודעת כמה נתנו אז לאזרחים הותיקים הנכים?

מאיר שפיגלר: חמישים אחוז.

מאיר שפיגלר: לא שבעים וחמישה אחוז.

מאיר שפיגלר: כעת ביחד עם אגף התקציבים, וכמובן תמיכה מוחלטת של שר האוצר, העלינו את זה לשבעים וחמישה אחוז.

מאיר שפיגלר: אנחנו, עם אגף התקציבים, מקווים בתקציב הבא שאתה תעביר, שזה יחזור להיות מאה אחוז.

מאיר שפיגלר: כי אתן צודקות במאת האחוזים.

מאיר שפיגלר: ככל שהם מבוגרים יותר ההוצאות שלהם כבדות יותר, משמעותיות יותר.

מאיר שפיגלר: ולא צריך לעשות אפליה בגין נקודת זמן בין נכה שהיה בגיל מסויים בשנת 2018, לנכה שהיה בגיל מסויים בשנת 2021.

מאיר שפיגלר: ואחד שהיה ביניהם.

מאיר שפיגלר: והדבר הזה צריך לקבל ביטוי, אנחנו מקווים מאוד, במסגרת תקציב 2022, 2023, 2024, וזה מונח על השולחן גם עם נציגי אגף התקציבים.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה לשר האוצר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה לבקש ממכון המחקר להציג את המצגת שהם הכינו במיוחד עבור ועדת המשנה שלנו.

נתן שבע: שלום וברכה, שמי נתן, ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נתן שבע: אני אדבר היום על השינויים בתוספת לקיצבה של השלמת הכנסה לאזרח ותיק, וגם על ההכנסות והפנסיה של האזרחים הותיקים.

נתן שבע: תוספת השלמת הכנסה כאמור בגיל זקנה משולמת כתוספת לקצבאות אזרח ותיק ושארים.

נתן שבע: הקצבה משולמת לאזרחים שהגיעו לגיל הפרישה, ומשתנה לפי המצב המשפחתי, וגיל הזכאים.

נתן שבע: בשקף הראשון מה שאנחנו רואים כאן כרגע זה בעצם את השינויים במספר מקבלי השלמת הכנסה שקיבלו קצבת אזרח ותיק בשנים 2015-2021.

נתן שבע: אנחנו רואים בעצם עלייה של שישה אחוזים במספר האנשים, ממאה חמישים ושמונה למאה שישים ושמונה אלף.

נתן שבע: יש לנו בעצם כאן

נתן שבע: פילוח בין אלה שקיבלו אותה לפי חוק הביטוח הלאומי, ואלה שלא לפי חוק הביטוח לאומי.

נתן שבע: כשהכוונה שמדובר בעולים שעלו בגיל מסויים.

נתן שבע: אנחנו רואים כאן, בשקף הזה, זה את השינויים שחלו בעקבות התכנית הכלכלית האחרונה שעברה, חוק ההסדרים 2021-2022.

נתן שבע: יש כאן דוגמאות למצבים שונים.

נתן שבע: כמו שאנחנו רואים כאן ליחיד בעצם עד גיל שבעים הקיצבה הכוללת עלתה משלושת אלפים מאתיים לשלושת אלפים שמונה מאות בערך.

נתן שבע: זו עלייה של שבעה עשר אחוז.

נתן שבע: לזוג עד גיל שבעים עלייה דומה, מחמשת אלפים מאתיים לששת אלפים.

נתן שבע: במקביל, כמו שנאמר כאן, עלתה גם בעצם התקרה של ההכנסות מעבודה.

נתן שבע: כאן יש דוגמא, דוגמא ספציפית למקרה, רק להמחיש בעצם את הפער, הנתונים אינם מדוייקים עד הסוף, זה נועד בעצם להמחיש את הפער בין שתי התקרות של שכר עבודה ושכר לקצבה לפנסיה.

נתן שבע: בעצם הדיסריגרד, בדוגמא הבסיסית ביותר, יחיד המקבל קיצבת אזרח ותיק, שוב, מקובל בבסיס, בלי ותק, שכר עבודה התקרה היא ששת אלפים מאה, או קצבה לפנסיה של שלושת אלפים חמש מאות חמישים.

נתן שבע: במקרה ואם אנחנו מוסיפים בעצם את תוספת הוותק המלאה, מה שאנחנו רואים שהתקרה יורדת לארבע שמונה מאות, והקצבה לפנסיה לאלפיים שבע מאות חמישים.

נתן שבע: עוד פעם, מדובר באו-או, לא בשילוב של שניהם, וזה גם מקרים ספציפיים, כמו שאמרתי בהתחלה.

לבנה עזרא: סליחה, אם אפשר להעיר משהו, ברשותכם, סכום התקרה שמותר להשתכר היום זה 6749, ולא 6100.

מאיר שפיגלר: בשנה הבאה זה הולך להיות כשבעת אלפים שבע מאות שקל, זה עבר במסגרת חוק ההסדרים וחוק התקציב לשנת 2021 ו-2022.

מאיר שפיגלר: ואם כבר אני מדבר, לשאלתכן לגבי שנות הותק, חשוב לדעת, אני אמרתי שני אחוז, חמישים אחוז.

מאיר שפיגלר: בסוף יש תקרה.

מאיר שפיגלר: היא היתה שלושת אלפים שבע מאות, במסגרת החוק שעבר.

מאיר שפיגלר: אבל עם ההצמדה הגיעה לשלושת אלפים שבע מאות תשעים ותשה שקלים.

מאיר שפיגלר: זו השלמת ההכנסה.

מאיר שפיגלר: ברוך שככל שיש יותר שנות ותק, ולכן הקצבה הבסיסית של האזרח הותיק גדלה, אז ההשלמה לאותם שלושת אלפים שבע מאות תשעים ותשעה שקלים קטנה.

מאיר שפיגלר: אבל בסך הכל, בשורה התחתונה, אין אדם שהוא מוגדר כאזרח ותיק, והוא בודד, מתחת לגיל שבעים, שבסופו של יום מקבל פחות משלושת אלפים שבע מאות תשעים ותשעה שקלים.

מאיר שפיגלר: זו הנקודה.

מאיר שפיגלר: פחות משלושת אלפים שמונה מאות אין.

מאיר שפיגלר: וקו העוני הוא הרבה יותר למטה.

מאיר שפיגלר: הוא סדר גודל של מאות שקלים מתחת לסכום הזה.

אליעזר שוורץ: רק לחדד, הסכומים מדברים פה על דיסריגרד להשלמת הכנסה.

אליעזר שוורץ: לא שינוי בקיצבת אזרח ותיק.

אליעזר שוורץ: השלמת הכנסה זה הסך המלא גם של האזרח הותיק, וגם של התוספת, לעניין הסכום שכאן מצויין כתקרה.

נתן שבע: מה שלבנה הזכירה זה השינוי בחוק ההסדרים לגבי הזכאות לקבלת אזרח ותיק, למי שעובד.

נתן שבע: כלומר תמיד יש את ההפחתה של תחילת קיצבה.

נתן שבע: זה לא הסכומים פה, זה סכומים אחרים.

אלינה ברדץ' יאלוב: גם הסכומים של השש חמש מאות.

נתן שבע: בואו נמשיך לשקף הבא.

נתן שבע: השינוי פה בשנים דצמבר 2021 וינואר 2022, יש לנו כאן עלייה במספר המקבלים.

נתן שבע: אבל שוב, בין היתר זה נבע בעצם מהעלייה של התקרה, ובעצם נכנסו יותר אנשים למעגל של הזכאים.

אלינה ברדץ' יאלוב: ברשותך, אני רק אשאל שאלה, לדעתי לבנה את באחת הוועדות הרווחה דיווחת על זה שהצפי שלכם טיפה יותר גבוה.

אלינה ברדץ' יאלוב: מה קרה עם זה?

אלינה ברדץ' יאלוב: הצפי לכמות האנשים,

לבנה עזרא: אני דיווחתי בוועדה שאנחנו הולכים לעשות, וגם עשינו.

לבנה עזרא: לקחנו את היות וסכום השלמת הכנסה עלה, לסכומים המעודכנים שזה 3799, ותלוי בהתאם לגיל גם כן, שזה עולה עוד.

לבנה עזרא: אנחנו לקחנו את כל אוכלוסיית הנכים, בחנו אותם.

לבנה עזרא: מי שעדיין, למרות ההעלאה, עדיין נמצא ברף שנמוך יותר ושיכול לקבל השלמת הכנסה, איתרנו עשרת אלפים איש, העלינו להם את ההשלמת הכנסה.

לבנה עזרא: העלינו את סכום השלמת ההכנסה לכל אותם עשרת אלפים איש.

מיכל מרים וולדיגר: הסכום שהם מקבלים זה שלושת אלפים שבע מאות שקל?

לבנה עזרא: 3799 ליחיד, תלוי בגיל שלו.

לבנה עזרא: זה הולך לפי תקרת הגיל.

לבנה עזרא: הם לא מקבלים פחות מסכום השלמת הכנסה.

לבנה עזרא: אנחנו בוחנים את קצבת הזקנה, את ההשלמה לנכות, ומי שעדיין נמוך מ-3799 ליחיד בגיל שבעים הוא מקבל מאתנו השלמה, ובגיל שמונים גם הסכומים מתעדכנים.

לבנה עזרא: בנוסף לזה אנחנו מנסים לאתר את כל האנשים שהגישו בעבר תביעות להשלמת הכנסה, ואנחנו בוחנים את הזכאות שלהם, לטווח של השבע שנים אחורה.

לבנה עזרא: ואנחנו נשלח מיצוי זכויות, ונעדכן אותם, שהם יכולים להגיש תביעות למיצוי הזכויות שלהם להשלמת הכנסה.

מאיר שפיגלר: כבוד יושבת הראש, הכוונה היא, אנחנו לא ממתינים שיפנו אלינו, אלא באמצעות מאגרי המידע שיש בביטוח לאומי אנחנו יוזמים את מיצוי הזכויות, ומעניקים למי שזכאי את התוספת, מבלי שבכלל הוא יודע.

מאיר שפיגלר: יש כאלה שבכלל לא יודעים שהם זכאים, אנחנו עורכים את הבדיקות ומעבירים להם את התוספת שמגיעה להם, ללא שום עמלה מצידם.

מיכל מרים וולדיגר: << דובר >> מימי איך הם יכולים לחיות עם שלושת אלפים שמונה מאות שקל?

מיכל מרים וולדיגר: זה פשוט לא נתפס.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הם שוכרים דירה, אפילו כששוכרים יחידת דיור, איך,

מאיר שפיגלר: אבל צריך להגיד גם בעדינות שבשנים האחרונות לא העלו את הקצבה הזאת בשקל.

מאיר שפיגלר: והעלו אותה כאן בצורה משמעותית מאוד.

מאיר שפיגלר: זה צעד מאוד משמעותי בכיוון הנכון.

מאיר שפיגלר: אני מאמין ומקווה שגם חוק התקציב לשנת 2023-2024 הדבר הזה יקבל התייחסות, ואולי גם ביטוי תקציבי.

אלינה ברדץ' יאלוב: וחוץ מזה קחו בחשבון שיש שם הטבות נלוות במאות שקלים.

אלינה ברדץ' יאלוב: ניתן לממ"מ לסיים את המצגת, וניתן גם לחבר הכנסת אלכס קושניר שהצטרף אלינו, ואז נתייחס.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

נתן שבע: שני השקפים הקרובים, אני מדבר כאן כרגע על ההכנסות של משקי הבית בגילאים 65 ומעלה.

נתן שבע: אני רק רוצה לחדד ולהגיד שאין גוף שממש אוסף את הנתונים לגבי מקבלי הפנסיה או הקצבה באופן מדוייק, כך שהנתונים שאנחנו מביאים כאן מבוססים על סקר של הלמ"ס, ועובדו כאן על ידי מכון ברוקדייל.

נתן שבע: מה שאנחנו רואים כאן זה בעצם את ההכנסות נטו של משק הבית.

נתן שבע: כמו שאמרתי יש לנו משק בית של בני 65 פלוס, בודד או זוג, שלפחות אחד מהם בן 65.

נתן שבע: אנחנו רואים שההכנסות שלהם בעצם עומדות בערך על שנים עשר אלף שקל, לעומת כשבעה עשר אלף שקל בממוצע של כל משקי הבית באוכלוסיה.

נתן שבע: כאן יש בעצם פילוח של אלה שגרים לבד, מעל גיל 65, לעומת זוג שלפחות אחד בן 65, מה שאנחנו רואים כאן שההכנסות של אלה שגרים לבד מטבע הדברים יכול להיות שמדובר באנשים מבוגרים שאחד מהם נפטר, ועל כן ההכנסה היא גם נמוכה וההכנסות מבוססות, מה שאנחנו רואים פה, ארבעים אחוז מגיעים מקצבאות, ועוד שלושים ושלושה אחוז מפנסיה וקופות גמל.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איך הגעתם לסכומים האלה?

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מכירה, הסכומים האלה לוקחים את אלה שגם צברו פנסיות גדולות במשך שנים, וגם אלה שלא צברו פנסיות בכלל.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מתכוונת לאזרחים ותיקים עולים חדשים, שלא הספיקו לצבור פה פנסיות.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז איך הגעתם לסכומים האלה?

נתן שבע: זה מבוסס על סקר הכנסות משקי בית.

נתן שבע: סקר של הלמ"ס שיצא ב-2018.

נתן שבע: הם פשוט שואלים את האנשים, לגבי גיל,

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כולל איזורי פריפריה ודיור ציבורי?

נתן שבע: נכון מאוד.

נתן שבע: מי שאחראי על הנתונים האלה זה הלמ"ס.

נתן שבע: הם עושים סוג של מדגם מייצג של האוכלוסיה על מנת לחקור את הדברים האלה.

נתן שבע: אבל שוב, כמו שאמרתי, צריך לקחת את הנתונים האלה בערבון מוגבל.

נתן שבע: גם בגלל שמדובר בסקר.

נתן שבע: יכול להיות שיש טעויות דגימה.

נתן שבע: יכול להיות, כמו שאת אומרת, שלא מצאו יותר מידיי אנשים מבוגרים.

נתן שבע: יש הרבה מה שנקרא סייגים לדברים האלה.

מאיר שפיגלר: כדי להשלים את התמונה, מעבר למה שנאמר עד עכשיו, ציינתי שאם יש לאותו אזרח ותיק פנסיה בגובה של אלף שלוש מאות שבעים ושניים שקלים, לא גורעים מאומה מהשלמת ההכנסה של כ-3800 ₪.

מאיר שפיגלר: אבל הוא גם ראשי לעבוד ולהרוויח כ-2479 שקלים, וגם אז זה סכום שמתווסף לכסף הפנוי שלו, ולא גורעים ממנו מאומה.

מאיר שפיגלר: זאת אומרת הסכומים הם שלושת אלפים שמונה מאות, שלושת אלפים שבע מאות תשעים ותשעה שקלים, אלף שלוש מאות שבעים ושתיים מבחינת פנסיה, ואם הוא עובד, סדר גודל של אלפיים חמש מאות ₪, שכל הסכומים האלה לא גורעים מאומה מהקצבת השלמת הכנסה.

מאיר שפיגלר: עם זאת, זה ברור שקודם כל הוא צריך שתהיה לו פנסיה.

מאיר שפיגלר: יש כאלה שאין להם שקל פנסיה.

מאיר שפיגלר: הוא צריך למצוא מקום עבודה, ולא בנקל הם מוצאים מקומות עבודה.

מאיר שפיגלר: אבל מי שבכל זאת זוכה, גם לפנסיה וגם למקום עבודה, אז יחסית יש לו סכום שהוא יותר סביר מהשלושת אלפים שמונה מאות ₪ לחיות באופן שוטף.

מאיר שפיגלר: ועדיין אנחנו יודעים שאזרחים ותיקים ההוצאות שלהם הם יותר גבוהות מאשר אנשים שעדיין עובדים, מצבם הרפואי בדרך כלל טוב יותר, ולכן הם יכולים להסתדר עם אפילו סכום קטן יותר.

מאיר שפיגלר: ולכן צריך כן לתת את הדעת גם בתקציב הבא לטובת כל מה שנוגע לאותם אזרחים ותיקים.

מאיר שפיגלר: זה מעבר למה שיאמר תיכף עלי בינג, שיש להם עוד הטבות, של הנחות בארנונה, במים, בחשמל, בשכר דירה ממשרד השיכון, וכן הלאה.

נתן שבע: מה שאנחנו רואים כאן, שוב, יש כאן בעצם את מקבלי הפנסיה שלא עובדים, והקצבה החודשית הממוצעת.

נתן שבע: אני חייב לסייג ולהגיד שוב, בהמשך להסתייגות שלי בפעם הקודמת, יש כאן מעט נתונים, אפשר לראות את מקבלי הקצבה, גם זה מבוסס על סקר הכנסות משקי בית, עם כל הסייגים שאמרנו קודם.

נתן שבע: בכל זאת אפשר לקבל איזו שהיא תמונה כללית לגבי המצב.

נתן שבע: יש לנו מקבלי הפנסיה, בסך הכל באוכלוסיה מצד ימין, יש לנו בעצם ארבעים ושניים אחוז שכן מקבלים פנסיה, אני כאן מוסיף עוד סייגים, אפשר לבוא ולהגיד שלפני 2008 לא היתה פנסיה חובה, אנשים יכלו למשוך את הפנסיה שלהם כמקשה אחת, ולכן עדיין שיש להם ברשותם סכומי כסף, רק הם לא מקבלים אותם כקצבה, ואלה לא נרשמים כאן.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מבקשת לתת את זכות הדיבור לחבר הכנסת קושניר.

אלכס קושניר: קודם כל אלינה אני רוצה לברך אותך על הוועדה החשובה הזאת, גם סיוע וגם תעסוקה של קשישים שנשארו ללא בטחון פנסיוני.

אלכס קושניר: זה מאוד מאוד חשוב.

אלכס קושניר: אנחנו מובילים את הנושא הזה ביחד במפלגה כבר הרבה מאוד שנים, עשינו הרבה דברים, אבל העבודה כמובן לא תמה, ועל כן אני מברך אותך על זה שלקחת את היוזמה ואת מובילה את זה.

אלכס קושניר: אני רק רוצה לתת סקירה היסטורית על מה שנעשה, ומה המצב היום, כפי שלפחות אני רואה אותו.

אלכס קושניר: אז בשנת 2016 ישראל ביתנו עשתה את הצעד הראשון ברפורמה הפנסיונית, הצלחנו לבטל את האפליה שהיתה עבור העולים החדשים בכל הנושא של תוספת הוותק, שבעצם העולים לא קיבלו בעשר שנים הראשונות את תוספת הוותק שלהם, ובעצם הצלחנו לשפר את זה, ולבטל את האפליה.

אלכס קושניר: הדבר הזה סייע בעיקר לאלה שלא היו זכאים להשלמת הכנסה, בדרך כלל השלמת הכנסה משלימה לאיזה שהוא מינימום.

אלכס קושניר: השלב השני ברפורמה זו הרפורמה שהעברנו עכשיו בחוק ההסדרים, אותו סכום של שבעים אחוז משכר מינימום כהכנסה מובטחת, שהמדינה נותנת לקשישים ללא בטחון פנסיוני.

אלכס קושניר: אני חייב להזכיר לכולם שבמשך כל מערכות הבחירות שמנו את זה כדרישה קואליציונית הכי משמעותית שלנו.

אלכס קושניר: וברגע שכמובן הגענו לממשלה והקמנו את הממשלה הזאת יישמנו את זה.

אלכס קושניר: הרפורמה הזאת, ויתקנו אותי לבנה ומאיר, העלתה סכומים משמעותיים, בין חמש מאות שקלים לתשע מאות שקלים לזוג לכמאתיים שלושים וחמישה אלף זכאים.

אלכס קושניר: מעבר לזה יש עוד עשרות אלפי זכאים שבעקבות השינוי שעשינו עלולים להיות זכאים לקבלת השלמת ההכנסה, ואני מאוד מברך על מה ששמעתי כאן, שביטוח הלאומי עושה צעדים אקטיביים, כדי להגיע לאנשים ובעצם להגיד להם שיש להם את התוספת הזו.

אלכס קושניר: בנוסף לאותו שינוי שעשינו, להגדלת הקצבה עצמה, עשינו עוד שני שינויים משמעותיים.

אלכס קושניר: אחד זה הגדלנו את הדיסריגרד מהעבודה.

אלכס קושניר: זאת אומרת אותה הכנסה מותרת שממנה לא מקוזזת קצבה מעבודה.

אלכס קושניר: וגם הגדלנו את תקרת מחיר הרכב לאותם אנשים שפורשים לפנסיה ונשארים ללא עבודה.

אלכס קושניר: רמת השכר שלהם יורדת משמעותית, אבל הרכב נשאר.

אלכס קושניר: וכמו שהתחילו לדבר פה, חשוב לזכור שאותם אלה שעובדים, ממשיכים לעבוד, הם עדיין יכולים להיות זכאים להשלמת הכנסה.

אלכס קושניר: למה אני מתכוון, זאת אומרת גובה השכר וגובה הפנסיה, גם אם היא יותר גבוהה מהדיסריגרד, היא לא מבטלת את הקצבה במלואה.

אלכס קושניר: זאת אומרת אפשר גם לדרוש ולקבל קצבה.

אלכס קושניר: ולכן אותם אלה שצברו פנסיה קטנה, בעקבות זה שהם עבדו פה כמה שנים, וגם הרבה מאוד אנשים שלפני 2008 בעצם מימשו את הפנסיה שלהם, או בכלל לא היו זכאים לפנסיה, גם הם נמצאים באותה אוכלוסיה, הם יכולים, גם עם השכר שלהם היום וגם עם הפנסיה, פנסיה נמוכה, להגיש בקשה לביטוח הלאומי, ויכול להיות מאוד שהם יהיו זכאים לסיוע.

אלכס קושניר: עוד שתי הערות קטנות.

אלכס קושניר: אחת בנושא של ההטבות הנלוות.

אלכס קושניר: אמרת מיכל נכון, איך אפשר לחיות משלושת אלפים שבע מאות שקל.

אלכס קושניר: אבל צריך לזכור שמי שזכאי להשלמת הכנסה מקבל הטבות בדמות הרבה מאוד הנחות, בין שש מאות לשמונה מאות שקלים לחודש.

אלכס קושניר: ועוד דבר שהוא מאוד מאוד חשוב, כל מי שזכאי , כל מי שחי מקצבת זקנה והשלמת הכנסה, הוא זכאי לעמוד בתור לדיור הציבורי, ולקבל סיוע שבכר דירה.

אלכס קושניר: וחשוב לזכור שבתקציב הזה גם עשינו תהליך מאוד מאוד משמעותי, והעלינו את הסיוע בשכר דירה לקשישים שמתגוררים בגפם, בכשמונה מאות שקלים, וזו רק פעימה ראשונה.

אלכס קושניר: תהיה פעימה נוספת בסוף השנה.

אלכס קושניר: כל הדברים האלה זה מה שעשינו רק בשמונה חודשים.

אלכס קושניר: אבל ברור שהעבודה לא תמה.

אלכס קושניר: יש עוד הרבה דברים לעשות.

אלכס קושניר: לכן אני מחזק אותך אלינה על הוועדה הזאת.

אלכס קושניר: וכל מה שצריכים מאתנו, ועדת כספים, כמובן אנחנו תמיד לרשותכם, כי זאת החובה שלנו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו נעזר בכם, תודה רבה.

מיכל מרים וולדיגר: למה אין נתונים?

נתן שבע: פנינו לגורמים מסויימים, לא קיבלנו תשובות.

מיכל מרים וולדיגר: אני אשמח לדעת מי הגופים.

אלינה ברדץ' יאלוב: לכן הוועדה לא סיימה את עבודתה, ואנחנו כן נקבל את הנתונים הרלוונטיים, כולל כמה אנשים שיש להם פנסיה מתחת לשלושת אלפים שקל, כמה כאלה קיימים שלא מקבלים השלמת הכנסה, כדי להבין את גודל האוכלוסיה.

מיכל מרים וולדיגר: ודאי שלא תמה העבודה.

מיכל מרים וולדיגר: ברגע שנקבל את הנתונים, שם נתחיל לעבוד.

מיכל מרים וולדיגר: הנתונים זה הבסיס.

מיכל מרים וולדיגר: אני מכירה את זה מהתחום של בריאות הנפש.

מיכל מרים וולדיגר: כשאין נתונים, אנשים נופלים בין הכסאות.

מיכל מרים וולדיגר: מהגופים הכי רלוונטיים, שזה ביטוח לאומי ומשרד הבריאות,

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מניחה שעד עכשיו אף אחד לא חיפש את הנתונים האלה, אז עד עכשיו לא אף אחד לא לקח אותם בחשבון.

אלינה ברדץ' יאלוב: ושוב, לא היה מספיק זמן בשביל כל הגורמים כנראה לתת תשובות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל אנחנו מקווים שלקראת הדיון הבא אנחנו כן נקבל את כל הנתונים.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אני מתנצלת, אני צריכה לצאת.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רציתי לאחל לך כבוד יושבת הראש בהצלחה, זה נושא מאוד חשוב, בהצלחה בעבודתך בוועדה.

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תראי אותי כשותפה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

נתן שבע: רק עוד מילה, פשוט חבר הכנסת קושניר ציין הרבה, ומנכ"ל הביטוח הלאומי.

נתן שבע: אני כן אגיד שכולל הסיוע בשכר דירה, שזו אחת ההטבות המוערכות לפרט, שעומד על כאלפיים שקלים, אני כן אגיד שבעקבות העלאת הקצבה, כפי שציין מנכ"ל הביטוח הלאומי שבעצם כלל הקשישים במדינת ישראל עלו מעבר לקו העוני האחרון שפורסם.

נתן שבע: כן חשוב גם להבין שזה הוביל לכך שגם הדיסריגרד עולה, זה הועלה בחוק, אבל גם הדיסריגרד עלה בצורה משמעותית, הדיסריגרד מעבודה, ובאופן יוצא מכך, גם נקודת האיפוס, זאת אומרת הנקודה האחרונה שאתה יכול להשתכר ועדיין להיות זכאי לפחות לחלק מהקצבה ולהטבות הנלוות, היא כמובן גם עלתה.

נתן שבע: לצורך העניין קצבת זקנה ממוצעת של מקבלי השלמת הכנסה עומד על כאלפיים ועשרה שקלים.

נתן שבע: אז לפרט כזה הנקודת איפוס עלתה לאיזור החמשת אלפים ארבע מאות ששים ואחד.

נתן שבע: זאת אומרת גם בנאדם שעובד ומרוויח שכר מינימום יכול להיות זכאי להשלמת הכנסה בגיל הזקנה.

נתן שבע: זה אירוע די משמעותי שחשוב לציין אותו.

נתן שבע: וכמו שציין גם מנכ"ל הביטוח הלאומי, גם בפנסיה הדיסריגרד, זאת אומרת עד אלף שלוש מאות שבעים ושתיים שקלים לא מקזזים לך אפילו שקל אחד מהקצבה, זאת אומרת שגם בנאדם עם פנסיה של עד שלושת אלפים שקלים עדיין יהיה זכאי לאיזו שהיא זכות מהקצבה, ולסך ההטבות הנלוות.

נתן שבע: חשוב להבין גם את זה.

אלינה ברדץ' יאלוב: זאת ההזדמנות אגב לפנות לציבור ולהגיד שיכול להיות שהם זכאים להשלמת הכנסה ועוד לא פנו לביטוח לאומי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מבינה שגם את זה נצטרך לעשות, אולי בצורה יותר רחבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: כי שוב, הצפי היה יותר גבוה כנראה ממה שאנחנו רואים בפועל.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה ברשותכם להעביר את רשות הדיבור להסתדרות הגמלאים, אפרים קורן.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אפרים קורן: גם אני מברך על קיומה של הוועדה הזאת, ועל סדר יומה.

אפרים קורן: עם זאת אני רוצה להדגיש מספר נקודות תורפה, שהן אמיתיות, הן חלק מההוויה הישראלית, והן ראויות לחשיבה.

אפרים קורן: הנקודה הראשונה, ניתוח של סל הצריכה של אוכלוסיה מבוגרת בישראל, אני כרגע מדבר בהכללה, מעיד על כך, אתם יודעים, יש ארצות בעולם שמדד יוקר המחיה נבחן לפי הכנסות, ויש כאלה שבוחנים את זה על בסיס ההוצאות.

אפרים קורן: לצערי הרב במדינת ישראל נכון לעכשיו, אנחנו כרגע, אני שמח לבשר, למי שבכלל קרוב לנושא הזה, שאנחנו עושים עכשיו מחקר מקיף ביותר על סל הצריכה הייחודי, המבודל, השונה, של האוכלוסיה המבוגרת.

אפרים קורן: כי במדינת ישראל יש איזו שהיא אקסיומה, לא ברורה, שנובעת מחוסר ידיעה במקרה הטוב, במקרה הרע אני לא רוצה להגיד למה, שכאילו שאוכלוסיית המבוגרים בישראל בכלל הוצאותיה קטנות באופן משמעותי, כבר אין לך משכנתא, ואין לך ילדים, ובכלל מה אתה כבר יכול לעשות בגילך המופלג.

אפרים קורן: חברים, באופן חד משמעי, מדובר ברכיבים שונים שבהם רמת ההוצאה הריאלית של האוכלוסיה המבוגרת בישראל הוא לאין ערוך יותר גבוה מאשר כל אוכלוסיה אחרת.

אפרים קורן: כלומר כל השוואה, כל החשיבה שאפשר באופן נחרץ, כוללני, מכליל, להתייחס לכולם באותם פרמטרים, היא פשוט לא ראוייה, לא מדעית, ובוודאי לא מכבדת את אלה שטוענים את הטיעונים האלה.

אפרים קורן: תראו למשל, אנחנו למשל יודעים שהמשקל, למשל, של הוצאות תרופות, הוצאות תרופות של אוכלוסיה מבוגרת עולים פי תשע עד אחד עשרה משל כל מדד אחר, ואני מכיר את ההשוואות, ואמרתי שאנחנו לומדים את העניין הזה, היום באופן מאוד מאוד אמפירי, באופן מאוד יסודי.

אפרים קורן: דוגמא שנייה, הביטוחים השונים, המזון, שנחשב, אנשים לא מודעים מה זה להיות זקן, שזקוק לכל מיני דיאטות, ולתוספי מזון, ולאין סוף דיאטות ייחודיות, בנושא סוכר, ונושאים אחרים, ומחלות אחרות, שאתם מבינים למה אני מתכוון.

אפרים קורן: דוגמא שלישית חברים, למשל נושא של תרבות הפנאי.

אפרים קורן: נושא של תלות בזולת.

אפרים קורן: איפה כל הערכים האלה נבחנים באופן ייחודי.

אפרים קורן: לדעתי זה אתגר חשוב מאוד, גם לביטוח הלאומי, גם למשרד הרווחה, או לכל מי שעיניו פקוחות למצוקתם של גמלאים.

אפרים קורן: קל וחומר לגבי הגמלאים העניים.

אפרים קורן: עוד שתי נקודות קצרות.

אפרים קורן: תראו, יש כאמור, הדיון הציבורי, הכל כך חשוב שמדבר על הנגשה.

אפרים קורן: כלומר האם בארץ, במדינת ישראל יש תופעה, מאוד ייחודית לנו כנראה, שחלק גדול מהציבור, או רוב הציבור לא יודע את זכויותיו.

אפרים קורן: מבחינת הרעיון אנחנו כל הזמן חוזרים שלעתים, כשאתה לא יודע אתה לא מבקש.

אפרים קורן: במדינת ישראל מי שלא מבקש לא מקבל.

אפרים קורן: בתרבות שלנו, לא נותנים למי שלא מבקש.

אפרים קורן: אני יודע שישנן יוזמות בביטוח לאומי לאקטיביזציה.

אפרים קורן: חברים, אחד החוקים החשובים ביותר במדינת ישראל, הם קיימים במספר מדינות, סקנדינביות, שמשרד ממשלתי שמופקד על מתן הנחות, לא נותן אותן, אני לא רוצה להגיד מעלים בכוונה, אבל מיתמם.

אפרים קורן: אתה הולך לקופת חולים שלך, ועברת אירוע, ומגיע לך שנים עשר טיפולים בפיזיותרפיה.

אפרים קורן: בביתך.

אפרים קורן: אבל הפקידה אומרת לך, ואין מי שיסנגר עליך, כי אם לא מסנגרים עליך אז אין מי שייצג אותך.

אפרים קורן: ואתה לא יודע מה לבקש, ואז אתה לא מקבל, וממתי אנחנו נותנים משהו שלא מבקשים.

אפרים קורן: העסק הזה של אקטיביזציה, כאן מתחייבת חקיקה ייחודית, המטילה סנקציות לגבי מי שלא מספק את הצרכים, גם אם האדם לא יודע שמגיע לו.

אפרים קורן: אני לא מדבר על הצורך במיזם לאומי אדיר עוצמה, לעבור אדם אדם, אלה המוגדרים כזכאים להשלמת הכנסה, יש כמובן גם גימלאים שיש להם גם קושי שפתי, ובעיות נוספות בהנגשת השירות, זה חובה שלנו כחברה, כקהילה, פשוט לעבור שם שם, לראות את זה כהמפעל הלאומי של החברה הישראלית.

אפרים קורן: ודבר אחרון, בתחושותיי, אני לא רוצה לדבר על סך כל הגמלאים, כי יש לנו נתונים מצערים מאד, שהפער בין רמת ההכנסה ורמת ההוצאה הריאלית, אני באמת מדבר על חיים במינימום, לא חיים ראוותניים, מצביעים עדיין על פער של לפחות אלף חמש מאות שקל.

אפרים קורן: מי שירצה, יש לנו מחקרים בנושא הזה, שעשינו דרך ד"ר רובי נתנזון, ריאלים.

אפרים קורן: סקרו את כל המחקרים שהיו במדינת ישראל, וגם עולם מערבי, על סל צריכה, על התנהגות תרבותית, על מאפיינים נוספים המאפיינים את האוכלוסיה שלשמה אנחנו נמצאים כאן.

אפרים קורן: אחרי כל מה שאמרתי חברים, אני מאחל לנו הצלחה, ובעיניי חוק לאקטיביזציה של זכויות מתחייב, בנוסף לרפורמה אמיתית בתחום של ההוצאות.

אפרים קורן: חברים, שימו לב, מוכרחים להתייחס לאנשים האלה ברמה של סל הצריכה וההוצאות, לא רק ברמה של רמת הכנסה.

אפרים קורן: כי התלות בזולת היא כל כך גדולה, של האוכלוסיות האלה, שפשוט מצריכות טיפול אחר.

אפרים קורן: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: העלית פה כמה נקודות מאוד חשובות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להגיד לך שאני יזמתי חוק שכרגע מתקדם בנתיבים בנוגע להנגשה שפתית של משרדים ממשלתיים.

אלינה ברדץ' יאלוב: בין היתר בגלל שאני ידעתי שהרבה מבוגרים בקרב העולים פשוט לא יכולים לממש את הזכויות שלהם בגלל שהם לא יודעים מה מגיע להם.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור ללב שטרן, בבקשה.

לב שטרן: משתתפים יקרים, אני לב שטרן, עובד את עבודת החוזרים שעבדו בישראל בשנים 1984 עד 2008, ללא הפרשות לפנסיה קבועות.

לב שטרן: אני אישית עבדתי בישראל מאה שמונים וארבעה חודשים, מתוכם רק מאה חודשים קיבלתי הפרשות לפנסיה.

לב שטרן: לכן לרבים מאתנו יש פנסיה קטנה, או שאין פנסיה כלל.

לב שטרן: תוך כדי העבודה הרווחנו את המדינה בעבודתנו.

לב שטרן: אבל לצערנו יש לנו תמיכה חומרית כמו אותם אזרחים שלא עבדו בישראל.

לב שטרן: זה לא הוגן וצריך לתקן.

לב שטרן: ראשית אני מבקש מכם לכלול בתקציב לשנים 2023-2023 אמצעי עבור יישום התכנית לעידוד אזרחים שעבדו בישראל לפני 2008, ללא הפרשות לפנסיה קבועה.

לב שטרן: שנית אני מבקש מכם לקבל החלטה על יישום תכנית זו בעתיד, כדי לעודד את אותם אזרחים כשהם מגיעים לגיל הפרישה.

לב שטרן: ראש אגודת החוזרים, שעבדו בישראל בשנים 1984 עד 2008, ד"ר לב שטרן.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להתייחס לנציגים של המשרדים, האם יש לכם הערכות, אני אפילו לא יודעת למי להפנות את השאלה, למשרד האוצר או לרשות המסים, הערכות בנוגע לכמות האנשים שבעצם יש להם פנסיה נמוכה, אנחנו הגדרנו את זה עד שלושת אלפים שקלים, אבל יכול להיות שיש הגדרות אחרות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל עדיין הם מעבר לזכאי השלמת הכנסה, זאת אומרת הפנסיה שלהם נמוכה, אבל הם לא זכאים להשלמת הכנסה.

אלינה ברדץ' יאלוב: האם יש למישהו נתונים, או מי בעצם יכול להביא את הנתונים האלה לוועדה?

אלינה ברדץ' יאלוב: אני אשמח להתייחסות של נציגי רשות המסים.

רונית כהן: באופן עקרוני יש לנו נתונים על מקבלי הקצבאות, ואנחנו בהחלט יכולים לעשות חיתוכים, בהתאם לרמת הכנסה, אבל אנחנו לא יכולים לדעת אם אותו אדם יהיה זכאי לקבל השלמת הכנסה, או איזו שהיא קצבה שמשלימה מביטוח לאומי.

אלינה ברדץ' יאלוב: האם יש אפשרות לעשות הצלבה?

רונית כהן: ברמת העקרון אפשר לעשות הצלבה.

רונית כהן: אנחנו נשמח לשיתוף פעולה בנושא.

מיכל מרים וולדיגר: כלומר עצם העובדה שהקצבה של אותו אדם, שמדווחת לרשות המסים, היא לצורך העניין אלפיים ₪, אינה בהכרח מהווה זכאות לקבלת השלמת הכנסה, כי זה תלוי בפרמטרים נוספים,

רונית כהן: בעוד פרמטרים נוספים, כן.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל אם אני מבינה נכון, מעל לשלושת אלפים,

לבנה עזרא: אם זה רק מפנסיה, עד אלף שלוש מאות שבעים ושניים ₪ השלמת ההכנסה שלו לא תיפגע.

לבנה עזרא: מעבר לזה,

אלינה ברדץ' יאלוב: אני לא שואלת אם היא נפגעה או לא.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני שואלת האם היא קיימת או לא.

לבנה עזרא: ברמת העקרון, אלף שלוש מאות שבעים ושתיים, קצבת השלמת הכנסה משתלמת.

לבנה עזרא: המידע נמצא לא באופן חודשי אלא אנחנו מקבלים אותו ברמה של חצי שנתית, אחת לחצי שנה.

לבנה עזרא: אז אנחנו כן יכולים לעשות איזה שהם ניתוחים.

לבנה עזרא: אבל זה לא אומר שכן הזכאים יכולים לקבל, כי כמו שהגברת ציינה, יש עוד מבחנים נוספים לקבל השלמת הכנסה.

לבנה עזרא: זה לא המבחן היחיד.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו מנסים להבין את גודל האוכלוסיה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אפילו לא עד האדם האחרון, אבל לפחות באופן כללי, כמה אנשים כאלה יש.

אלינה ברדץ' יאלוב: כי אני מקבלת ללשכתי עשרות פניות מהאנשים האלה, שיש להם פנסיה לצורך העניין אלפיים מאתיים שקל, זאת היתה הפנייה האחרונה ללשכה שלי, והם לא זכאים להשלמת הכנסה, והמצב הכלכלי שלהם מן הסתם מאוד מאוד בעייתי.

לבנה עזרא: יתכן שבדוגמא שאת נותנת גבירתי יש פרמטרים נוספים.

אלינה ברדץ' יאלוב: כן, ברור לי.

לבנה עזרא: אבל אני באופן אישי אשמח לקבל את הפנייה הזאת ולבדוק אותה באופן אישי.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו נוכל לעשות בערך את ההצלחה הזאת, אם אני מבינה נכון?

אלינה ברדץ' יאלוב: הוועדה מבקשת במקרה כזה נתונים.

רונית כהן: רק שתצא דרישה מסודרת עם הנתונים הנדרשים.

אלינה ברדץ' יאלוב: כן, ברור.

אלינה ברדץ' יאלוב: נוציא דרישה מסודרת מהוועדה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

לבנה עזרא: גבירתי, הייתי רוצה להתייחס ברשותך לנקודה נוספת שאמרת, שדיברת על הנגשה שפתית.

לבנה עזרא: אני רוצה רק לדייק.

לבנה עזרא: אחרי המוסד לביטוח לאומי כל הדפים מתורגמים לארבע שפות.

אלינה ברדץ' יאלוב: חד משמעית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני לא מדברת על ביטוח לאומי ספציפית בנושא של תרגום.

אלינה ברדץ' יאלוב: יתרה מזאת, אני דיברתי על שני פרמטרים, גם תרגום באתר, וגם תרגום לצורך העניין בוועדות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אין לכם מתורגמנים.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה ידוע, ואתם עושים עבודה נהדרת.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש משרדים שיש להם פחות מידע בשפות זרות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מבקשת לתת את רשות הדיבור ליהודה דוידוף, ראש ארגון פליטי ונפגעי השואה, בבקשה.

יהודה דוידוף: בוקר טוב, אני קודם כל רוצה לברך על ועדה כל כך חשובה ומאחל לך בהצלחה.

יהודה דוידוף: בנוסף לכך אני באמת, אני מ-96' בארץ.

יהודה דוידוף: מ-96' אני עוסק בתחום סיוע ועזרה לניצולי שואה, אזרחים ותיקים.

יהודה דוידוף: ולא היתה ממשלה שבתקופה כל כך קצרה עשתה כל כך הרבה לאזרחים ותיקים, ומברכים על כך.

יהודה דוידוף: אבל צריך להמשיך.

יהודה דוידוף: אני לא רוצה להודות אישית לכל אחד, אבל רוצה להגיד תודה לכל מי שסייע ועשה מאמצים גדולים, בכל התחומים.

יהודה דוידוף: תודה על כך.

יהודה דוידוף: יש מספר דברים שרציתי להתייחס, והם באמת הכרחי על מנת שאנחנו נוכל לסייע לאותם האנשים שלא יודעים שפה, שחולים, שנמצאים בבתים, בודדים.

יהודה דוידוף: אני מדבר עכשיו מכמה היבטים.

יהודה דוידוף: אני כארגון שמייצג גם ניצולי שואה, הארגון הגדול במדינה אחרי מרכז הארגונים.

יהודה דוידוף: גם יושב ראש מועצת התארגנויות וארגונים מברית המועצות, יודע על קשיים רבים.

יהודה דוידוף: אנשים שעבדו, שגם היום אחוז הגמלאים ואזרחים ותיקים מקרב אוכלוסיית דוברי רוסית יותר גבוה מאוכלוסיות אחרות, על מנת להתקיים בכבוד.

יהודה דוידוף: רציתי לבקש, אחד מהנושאים החשובים, נושא של מיצוי זכויות.

יהודה דוידוף: יש המון המון הטבות, אנשים לא יודעים.

יהודה דוידוף: ופה אני גם פונה אישית לביטוח הלאומי, אותו דבר כמו שפניתי לפני כמה חודשים למשרד לשיוויון חברתי, על מנת לצאת לאנשים למסגרות, לארגונים ולעמותות ולקדם נושא של מיצוי זכויות.

יהודה דוידוף: אנשים לא יודעים.

יהודה דוידוף: לעשות את זה בשפה שלהם, על מנת שכמה שיותר אנשים ידעו על הזכויות שלהם.

יהודה דוידוף: בנוסף לכך אני רוצה להתייחס גם לנושא לא כלכלי, אבל חברתי, מבחינתי שלא פחות חשוב, גם בימים אלה ובכלל, עקב עליית תוחלת החיים.

יהודה דוידוף: האוכלוסיה הזאת צרכנית תרבות, ואנחנו צריכים לבנות מסגרות.

יהודה דוידוף: יש משרדי ממשלה רבים, שאחראים על תחומים, ויש קשיים רבים במשרדי ממשלה רבים.

יהודה דוידוף: ואני לא רוצה פה במסגרת הצוות הזה להגיד.

יהודה דוידוף: אבל צריך לקדם גם תכניות חברתיות לאותן אוכלוסיות על מנת לעודד ולסייע להן.

יהודה דוידוף: זה בקצרה.

יהודה דוידוף: שוב, תודה רבה.

יהודה דוידוף: בפנייה אישית לוועדה אני אעביר את כל הנושאים שחשובים לי.

יהודה דוידוף: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: שוב, אנחנו מדברים כל הזמן על זה שאנשים לא מצליחים למצות את הזכויות שלהם, בגלל שהם לא יודעים שיש להם את הזכויות, ואנחנו מחפשים פתרונות גם לזה.

מאיר שפיגלר: תודה רבה.

מאיר שפיגלר: שלושה דברים ברשותך.

מאיר שפיגלר: רק כדי להמחיש מה עושה הביטוח הלאומי באופן שוטף, כלפי כלל הציבור, ובהקשר של הדיון כאן, כלפי האזרחים הותיקים.

מאיר שפיגלר: מבחינת הנגשת מידע, אני מניח שזה כבר נאמר, הדבר הזה הוא חלק בלתי נפרד ממערך המידע בביטוח הלאומי, של כל השפות, כולל השפה האמהרית, וכולל שפות נוספות ספציפיות, ואנחנו אפילו עובדים עם גורמים מסויימים ספציפיים שנותנים שירותים לתושבים מקנדה וארצות הברית, שהם עיקר בקיאים בשפה האנגלית, והם עובדים ישירות איתנו, ואנחנו משרתים אותם נאמנה.

מאיר שפיגלר: מעבר כמובן לכל מה שאנחנו עושים ביומיום.

מאיר שפיגלר: ארנונה, אחד מהנושאים שהוא בהחלט חלק בלתי נפרד מהזכות של אזרח ותיק לקבל הנחה או פטור.

מאיר שפיגלר: אז כדאי שיושבת ראש הוועדה תדע, אנחנו מתחננים, אנחנו פרואקטיביים בצורה בלתי רגילה, אל כל הרשויות המקומיות, וכמובן אל יושב ראש מרכז השלטון המקומי, שמשתף פעולה ומנסה לסייע בעניין.

מאיר שפיגלר: היה דיון בהקשר הזה בוועדת העבודה והרווחה, שאנחנו משוועים לתת להם, לכל הרשויות המקומיות את המידע, שיאפשר להם לתת לכל הזכאים אוטומטית את הפטור או את ההנחה, מבלי שמישהו מהם יידרש בכלל לפנות כדי לקבל אותה.

מאיר שפיגלר: אבל לצערי הרב השיתוף פעולה הוא חלקי.

מאיר שפיגלר: אנחנו יודעים גם למה.

מאיר שפיגלר: משום העובדה שיש רשויות שמצבן הכלכלי לא משביע רצון, והן מבינות שאם הן יהיו אלה שפועלות כדי למצות את הזכויות של התושבים שלהן, שזכאים לקבל את ההפחתה בגובה הארנונה, או את הביטול שלה, הם יגרעו מההכנסות שלהם.

מאיר שפיגלר: ואז הם לכאורה ירעו עוד יותר את מצבם.

מאיר שפיגלר: אבל אני בא ואומר ריבונו של עולם, המחוקק קבע שהם זכאים.

מאיר שפיגלר: לכן צריך לעשות את הכל כדי לתת להם.

מאיר שפיגלר: ואם לא עושים את זה, לעניות דעתי זה עשיית עושר ולא במשפט.

מאיר שפיגלר: כי זה לא צריך להיות ככה.

מאיר שפיגלר: ואנחנו מאוד מאוד אגרסיביים בלדאוג לכך שלהעביר להם את מלוא המידע.

מאיר שפיגלר: אנחנו רוצים להעביר להם את המידע, בצורה אוטומטית אחת לחודש, כדי שהם יתנו לכל הזכאים את מה שמגיע להם, בהקשר הזה לאזרחים הותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מכירה את החקיקה, הצעות חוק גם בנושא הזה, כי כנראה מנסים איך שהוא לשפר את המצב, וגם המחוקקים בבית הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מבינה שעדיין יש בעיה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני ברשות הוועדה, וגם בלי שום קשר לוועדה, גם כן אנסה לסייע.

אלינה ברדץ' יאלוב: בעיקר לרשויות בפריפריה, שכנראה שם יש גם בעיה נוספת בגלל המחסור בתקציב.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי חשמל, ששם הם זכאים לקבל הנחות.

מאיר שפיגלר: וכפי שציין בזמנו לפני כן אלכס קושניר, בנוגע למי שזכאי לקבל דיור ציבורי.

מאיר שפיגלר: וכמו שאמר גם עלי בינג, יש לא מעט הנחות שאנשים זכאים להן בגלל שהמחוקק קבע.

מאיר שפיגלר: אף אחד לא עושה להם טובה.

מאיר שפיגלר: זה מגיע להם.

מאיר שפיגלר: אז צריך לדאוג לכך שהם יקבלו את זה.

מאיר שפיגלר: אנחנו באמצעות עזרי המידע שלנו ומערכות המיחשוב שלנו אנחנו לא מחכים שיפנו אלינו.

מאיר שפיגלר: אנחנו עושים את הכל כדי שכל אחד יקבל את מה שמגיע לו, גם אם הוא לא מודע לכך.

מאיר שפיגלר: נכון, אנחנו כל הזמן משפרים את המצב, מעבים את המידע, מנתחים אותו, מטייבים אותו.

מאיר שפיגלר: עדיין לא הגענו למנוחה והנחלה, אבל זה הכיוון של הביטוח לאומי בכל מה שנוגע לכל הזכויות של כל התושבים, וביתר שאת של האזרחים הותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מברכת את הביטוח לאומי על הכיוון, ואני מעבירה את רשות הדיבור להסתדרות הלאומית, ששי שדה בבקשה.

ששי שדה: תודה רבה גבירתי, קודם כל תודה רבה על זכות הדיבור, ובעיקר תודה רבה על קיום הוועדה החשובה מאוד הזאת.

ששי שדה: אני תיכף אסביר למה היא מאוד חשובה.

ששי שדה: נתחיל להביא את כל מה שאמרו כאן הלכה למעשה.

ששי שדה: אני כאן נמצא בשני כובעים.

ששי שדה: קודם כל הכובע המקצועי, אני יו"ר האגף לאיגוד מקצועי בהסתדרות הלאומית.

ששי שדה: ההסתדרות הלאומית הוקמה על ידי זאב ז'בוטינסקי, על חזון חמשת הממים.

ששי שדה: וזה אומר מזון, מעון, מזור, מורה ומלבוש.

ששי שדה: שלטענתו, ולדעתנו המדינה חייבת, לא צריכה, לא יכולה, חייבת לדאוג לכל אחד ואחד מאזרחיה לחמשת הממים האלה.

ששי שדה: לכן אנחנו נאבקים גם על הגדלת שכר המינימום.

ששי שדה: אנחנו רוצים שאזרחי ישראל ועובדי ישראל יחיו בכבוד.

ששי שדה: ופה אדוני מנכ"ל הביטוח הלאומי, אני אומר לך, שמעתי אותך, ואני יודע מה אתה עושה, ואני מאוד גאה גם במעשים שלך.

ששי שדה: אבל את החבר'ה האלה לא צריך להעביר את קו העוני.

ששי שדה: צריך להביא אותם לפחות לשכר המינימום.

ששי שדה: כי עצם המושג של הבאנו אותם לקו העוני, בלי קשר, עם הערכה רבה למה שאתה עושה.

ששי שדה: אנחנו יודעים איפה הם נמצאים.

ששי שדה: הם נשארים עניים.

ששי שדה: ואנחנו לא רוצים שהם יהיו שם.

ששי שדה: אלה, גבירתי, דור המייסדים.

ששי שדה: אלה הקימו את מדינת ישראל.

ששי שדה: בזכותם אנחנו יושבים פה.

ששי שדה: אם לא נדאג להם, למי צריך לדאוג.

ששי שדה: הראשונים שלהם צריך לדאוג זה הם, ובטח לחמשת הממים האלה.

ששי שדה: ואני אמחיש את זה בשתי דוגמאות.

ששי שדה: ואני לא מתבייש.

ששי שדה: דוגמאות אישיות.

ששי שדה: הראשונה זה אבי.

ששי שדה: שיהיה בריא.

ששי שדה: הבחור נולד לפני קום המדינה כאן בארץ.

ששי שדה: הוא עוד מעט בן שמונים.

ששי שדה: הוא חי היום, הדבר היחיד שהוא מקבל, בדקתי תוך כדי עם אמא שלי, אלפיים תשעים ותשעה ₪ מביטוח לאומי.

ששי שדה: אין לו שום הכנסה נוספת.

ששי שדה: הוא לא מוותר.

ששי שדה: זה מהדור הזה שלא מסוגל שאין לו הכנסה.

מאיר שפיגלר: לא יכול להיות.

ששי שדה: הנה, בדקתי.

ששי שדה: היה אלפיים שמונים, עלה לאלפיים תשעים ותשע, שתבין מה קורה לבנאדם הזה, הוא לא יכול לשבת, זה מהדור הזה שאין לו כסף, הוא לא יכול לשבת בבית.

מאיר שפיגלר: אני אשמח לקבל ממך את הנתונים.

מאיר שפיגלר: לא יכול להיות דבר כזה, ואני מקווה מאוד, זה לא יכול להיות.

ששי שדה: אין לו פנסיה בכלל.

ששי שדה: הוא עבד כל החיים שלו כמו חמור.

ששי שדה: בנה את מדינת ישראל.

ששי שדה: לחם בכל מלחמות ישראל.

ששי שדה: עד היום הוא מתעקש לצאת לעבוד.

ששי שדה: אני רב איתו שלא ייצא.

ששי שדה: הוא מתעקש לצאת לעבוד כי זה מה שהוא מקבל, ההכנסה היחידה.

ששי שדה: אחד שלחם את כל מלחמות ישראל.

ששי שדה: שנולד כאן בארץ, לפני קום המדינה, ועשה את כל הדרך איתה.

ששי שדה: דוגמא אחת.

מאיר שפיגלר: תן לי רק את תעודת הזהות, אני רוצה להוכיח לך,

ששי שדה: המטרה שלי זה להמחיש.

מאיר שפיגלר: אבל זה לא נכון.

מאיר שפיגלר: אני מתנצל.

מאיר שפיגלר: יכול להיות שיש איזה כשל נקודתי, אני מקווה שזה לא המצב.

מאיר שפיגלר: נשמח מאוד לקבל ממך בזמן הוועדה את תעודת הזהות, ועוד לפני שהוועדה תסיים את הדיון תקבל תשובה.

ששי שדה: אני תיכף אנסה לקבל את מספר הזהות.

ששי שדה: הדוגמא השנייה זאת חמתי.

ששי שדה: עלתה לארץ בשנת 99', מורה בחסד גדול באוקראינה.

ששי שדה: פה בארץ נאלצה ללכת לעבוד בניקיון בהדסה, כי זה מה שנתנו לה.

ששי שדה: עבדה עבדה בניקיון, כמה היא יכולה.

ששי שדה: לקראת גיל ששים ושתיים, ששים ושלוש, פרשה לפנסיה.

ששי שדה: עם אלף שמונה מאות שמונים ושמונה שקלים פנסיה.

ששי שדה: מה שהיא מקבלת מביטוח לאומי זה אלפיים שמונה מאות וחמישה שקלים.

ששי שדה: זה מה שהיא חיה איתו.

ששי שדה: עכשיו אמרנו פה, אמרו רבים לפניי, יש השלמה לשכר דירה, יש כל מיני דברים שמנסים לעזור.

ששי שדה: אני רוצה להראות לכם באיזו חרדה האנשים האלה חיים.

ששי שדה: פעם אחת רצינו לעזור לה, הפקדנו לה כסף בחשבון בלי שהיא תדע אפילו.

ששי שדה: היא ראתה את זה, היא נכנסה לפאניקה.

ששי שדה: עכשיו יבטלו לי את כל העזרה בשכר הדירה.

ששי שדה: מהר תמשכו את הכסף בחזרה.

ששי שדה: זאת החרדה שהאנשים האלה חיים.

ששי שדה: והקיום שלהם הוא על שקלים.

ששי שדה: בכזאת צניעות הם חיים, שאנחנו לא מאמינים שיש אנשים כאלה היום.

ששי שדה: אבל אלה האנשים.

ששי שדה: ואין לה דירה, היא חיה בשכר דירה, כמו שאמרה חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בסכום נמוך מאוד, כי אין לה ברירה, זה מה שהיא יכולה כרגע.

ששי שדה: ואני לא יודע מה יהיה בהמשך.

ששי שדה: אלה שתי דוגמאות אישיות שאני מכיר.

ששי שדה: אני בטוח שיש עוד.

ששי שדה: אתם הרמתם את הכפפה גבירתי.

ששי שדה: זהו, אי אפשר להחזיר אותה.

ששי שדה: עכשיו צריך לטפל באנשים האלה.

ששי שדה: נתתי שתי דוגמאות, את חמשת הממים של ז'בוטינסקי זאת חובתנו לדאוג לאנשים האלה, לפחות להכנסה שתהיה דומה לשכר המינימום.

ששי שדה: תודה רבה, ובהחלטה בהמשך.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לך שני דברים.

מאיר שפיגלר: בסוף, יש גם אילוצים.

מאיר שפיגלר: גם שכר מינימום, שאתם דחפתם להעלות אותו, לא עלה במכה אחת, ממה שהיה באותה נקודת זמן, למה שיש היום.

מאיר שפיגלר: זה עולה במדרגים.

מאיר שפיגלר: ואני אומר לך ששר האוצר בכל מה שנוגע לחוק ההסדרים לשנת 2021-2022, יחד עם יושב ראש ועדת הכספים אלכס, עשו כאן מעשה שאני לא זוכר כדוגמתו בעיקר בעבר.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להגיד לך עוד דבר, שבהגינות הם גם חשבו על זה לפני כן.

מאיר שפיגלר: מכיוון שהם גם התייעצו עם הביטוח לאומי להעלות את השלמת ההכנסה עוד בשנת 2018.

מאיר שפיגלר: אני אומר לך את זה.

מאיר שפיגלר: ומדובר בשלבים.

מאיר שפיגלר: מדובר כאן בהחלט בצעד משמעותי מאוד קדימה.

מאיר שפיגלר: יש בהחלט לשפר.

מאיר שפיגלר: יש בהחלט להוסיף.

מאיר שפיגלר: אין ספק שהם מלח הארץ, כל האזרחים הותיקים, כמו שציינת, שנשאו על כתפיהם את כל מהלך ההתפתחות של המדינה.

מאיר שפיגלר: עובר להקמתה, ועד לעצם היום הזה.

מאיר שפיגלר: וחברה שלא מסוגלת לתת מענה לאוכלוסיה הזאת, מבחינה נורמטיבית, לעניות דעתי, אין לה זכות קיום.

מאיר שפיגלר: עד כדי כך.

מאיר שפיגלר: אבל אני אומר לך שנעשים שלבים.

מאיר שפיגלר: אנחנו נמצאים בדין ודברים גם עם אגף התקציבים, ואין לי ספק שהצעד הזה לא יהיה האחרון.

מאיר שפיגלר: הוא יהיה ראשון בסדרה.

מאיר שפיגלר: אני מקווה מאוד שהמצב ישתפר, ככלל, גם בעקבות, יושבת ראש הוועדה, הוועדה שאת מנהלת, זה דבר מבחינתנו ראוי ביותר, ואנחנו מברכים עליו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מקווים שהדבר הזה ימשיך להיות תחת שרביטך, נושא שלא יירד מסדר היום, לטובת כל האזרחים הותיקים.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: עמותת 121, טלי ניר, בבקשה.

טלי ניר: בוקר טוב, תודה על הדיון החשוב הזה.

טלי ניר: אנחנו פעלנו לכל מיני דברים עם ביטוח לאומי ועם אחרים שיושבים פה ועם הממשלה, גם בעניין של הסיוע למפוטרי הקורונה המבוגרים, הסיפור של מענק ההסתדרות, וגם הנושא של הדיסריגרד, שמאוד שמחנו שזה התקבל בחקיקה.

טלי ניר: אני רוצה להציע עוד כמה דברים, בהקשר לדברים שאמר שר האוצר, והחברים בוועדה.

טלי ניר: אפשרויות לקראת התקציב הבא.

טלי ניר: אז קודם כל דובר על הנושא של השלמת הכנסה, ואני חושבת שהפתרון זה להגמיש את הקריטריונים, ואני מאוד מברכת על הצורך בנתונים, כי זה באמת דברים שעד היום לא נבדקו, וחייבים אותם, כדי לראות איך מגמישים את הקריטריונים בשביל שיותר אנשים יקבלו.

טלי ניר: הדבר השני זה הסיפור של התעסוקה, למי שרוצה, למי שיכול, חייבים לעזור.

טלי ניר: כי זו בריאות.

טלי ניר: ושמחת חיים, וזה הרבה מאוד דברים.

טלי ניר: והיום ההשקעה הממשלתית בתחום הזה של עידוד תעסוקה בגיל המבוגר היא מאוד מאוד נמוכה.

טלי ניר: ואנחנו כתבנו גם לוועדה, וכתבנו גם לשר האוצר, ויש כמה דברים שאפשר לעשות.

טלי ניר: קודם כל אני רוצה להתייחס לאוכלוסיה שקצת נשכחה מאחור, והיו לפני הקורונה מאה חמישים אלף אנשים מעל גילה פרישה שעבדו, מתוכם תשעה עשר אלף שהיו זכאים למענק הסתגלות, כלומר מעל גיל ששים ושבע, ועדיין לא חזרו לעבודה.

טלי ניר: ואנחנו ביקשנו, וחוזרים ומבקשים כאן, שתהיה פנייה פרואקטיבית.

טלי ניר: זה אנשים שעד הקורונה עבדו, יש להם את הכוחות, אנחנו קיבלנו פניות מאנשים כאלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: כמה אנשים?

טלי ניר: יש תשעה עשר אלף איש שהיו זכאים בספטמבר האחרון למענק הסתגלות, זה מסתיים בסוף ספטמבר.

טלי ניר: זאת אומרת זה אנשים שבהגדרה עבדו עד הקורונה.

טלי ניר: ובעצם הקורונה אילצה אותם לצאת מהעבודה.

טלי ניר: בין אם פיטרו אותם, או חל"ת שהפך לפיטורים וכו'.

טלי ניר: ולכן זה אנשים שאנחנו חושבים שאם תהיה פנייה פרואקטיבית אליהם, וליווי לתעסוקה, אפשר יהיה להחזיר אותם לעבודה.

טלי ניר: אז זה דבר אחד.

טלי ניר: דבר נוסף זה כל הסיפור של תמריצים למעסיקים בשביל שיעסיקו אנשים בגיל המבוגר.

טלי ניר: היום אין תמריצים כאלה.

טלי ניר: וצריך לתת לפחות לתקופה ראשונה, לחצי השנה הראשונה, לסבסד את ההעסקה הזאת, שיראו את התועלת, יש תועלת עצומה באנשים בגיל המבוגר, שרוצים לעבוד, שיכולים לעבוד, הם מביאים הרבה מאוד דברים, אנחנו רואים את התועלת הזאת יום יום.

טלי ניר: בנוסף לזה שאני רוצה להגיד עוד שתי אפשרויות, שאני אשמח שתחשבו עליהם.

טלי ניר: אחד זה הסיפור של משרות ייעודיות בשירות הציבורי.

טלי ניר: בשירות הציבורי יש אפשרות לייצר משרות, בשכר אולי לא גבוה, אבל שהוא יאפשר לאנשים, גם את המשמעות וגם את החיים בכבוד, את הקיום בכבוד.

טלי ניר: אני מאוד מתחברת למה שאמר ששי שדה קודם לכן.

טלי ניר: ובסיוע בחינוך, בבריאות, ברווחה, בנושאים האלה יש צורך בהם ככוח עזר, אני חושבת שאפשר לבחון את זה, וצריך לבחון את זה.

טלי ניר: ודבר האחרון זה הסיפור של יזמות בגיל השלישי.

טלי ניר: היום אין כמעט מסגרות שבהן אפשר לקבל סיוע, ליווי, ייעוץ לעסקים קטנים, לחשוב איך אפשר בגיל המבוגר לעזור להם כשיש להם רעיונות ליזמות.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לגברת יפית בר, מהמשרד לשיוויון חברתי, בבקשה גבירתי.

יפית בר: בוקר טוב, עלו פה כל כך הרבה דברים, שהמשרד בעצם פועל, אני חושבת מרגע הקמתו.

יפית בר: אני אתייחס קודם כל לנושא מיצוי זכויות.

יפית בר: המשרד מפעיל מוקד למיצוי זכויות, כבר ארבע עשרה שנים, שכל מטרתו זה מיצוי זכויות אזרחים ותיקים.

יפית בר: כמו שאתם מבינים יש כל כך הרבה זכויות לאזרחים ותיקים, ואם אנחנו נתחיל להפנות אותו לגורמים השונים, לכל המקומות בהם מגיעים לו זכויות, אנחנו רק נטרטר ובסופו של דבר מיצוי הזכויות לא יתבצע.

יפית בר: המטרה היא לבצע כמובן מיצוי זכויות אקטיבי.

יפית בר: מה שאנחנו עושים, שנה לפני גיל פרישה אנחנו שולחים לכל האזרחים הותיקים מכתבים, ומזמינים אותם לפנות אלינו על מנת להכיר את הזכויות שלהם ולסייע להם במיצוי זכויות אקטיבי.

יפית בר: אני רוצה לציין שיש לנו שיתופי פעולה עם כל המשרדים.

יפית בר: גם עם הביטוח לאומי יש לנו ערוץ ישיר, כדי לממש את הזכויות בצורה הרבה יותר מהירה, שיתוף פעולה מאוד מאוד חשוב ופורה.

יפית בר: ואנחנו עובדים עם משרדים נוספים.

יפית בר: עלה פה על ידי אפרים הנושא של מיצוי זכויות בבתי חולים.

יפית בר: יש לנו יחידת מתנדבים שנקראות יחידות סגולה, שיושבים בתוך בתי החולים ומנגישים זכויות בריאות לאזרחים ותיקים.

יפית בר: נושא של הנגשה שפתית אני מסכימה איתך שצריך לשפר.

יפית בר: יש לנו שמונה שפות, נציגים דוברי שפות, אבל אני חושבת שצריך כמובן לשפר.

יפית בר: יחד עם זאת הנגשה גם לאוכלוסיות פריפריה, לפני שלוש שנים, קצת פחות, זה בא לנו עם הקורונה, הוצאנו ניידת זכויות, שבעצם תגיע לפריפריה, ולדוברי השפות השונות שבדרך כלל לא נוטות למצות את זכויותיהן.

יפית בר: מדובר על דוברי אמהרית, ערבית, וגם כמובן דוברי הרוסית.

יפית בר: אז חשוב שתכירו, ותמיד אנחנו כמובן בעד לשפר ובעד שיתופי פעולה.

יפית בר: דבר שני שאני אחראית עליו זה נושא תעסוקה, וכבר דיברו פה כולם על החשיבות, ובאמת החשיבות של תעסוקה, אני לא רוצה להגיד למי שלא יכול להגיד בוא תעבוד.

יפית בר: אבל מי שרוצה וצריך – חשוב לסייע לו.

יפית בר: אז המשרד פועל כבר למעלה מחמש שנים, זה הוזכר בדו"ח שהוגש לוועדה, אבל הוא לא כל כך עדכני.

יפית בר: אז חשוב לי כן לציין את מה שנעשה.

יפית בר: חשוב לי כן להגיד מהן הסיבות שאזרחים ותיקים יוצאים היום לשוק העבודה.

יפית בר: זה מתחלק לשניים, אבל הסיבה העיקרית של האזרחים הותיקים היא כלכלית.

יפית בר: זה בדיוק מאותן סיבות.

יפית בר: וזה גם מתחלק לחצי וחצי.

יפית בר: החצי הראשון זה אנשים שבאמת כנראה אין להם גב כלכלי או פנסיוני, אין להם את רשת הבטחון הפנסיונית, והם יוצאים לעבוד, ואמר את זה גם השר אביגדור ליברמן, בשביל הלחם והמים.

יפית בר: אלה שליש מהאנשים שמחפשים עבודה.

יפית בר: השליש השני זה אנשים שהבינו, כשהם הגיעו לגיל פרישה, וכמו שאמרו פה, וגם אתה אמרת, ההוצאות גדלות, ההכנסות קטנות, הם מבינים שהם לא יוכלו לשמור על רמת החיים שהם היו רגילים אליה, והם מבינים שהם חייבים להמשיך ולעבוד.

יפית בר: ושליש מכלל מחפשי העבודה מבקשים משמעות.

יפית בר: היום אנשים מגיעים לגיל פרישה, בגיל שישים ושבע, גיל מאוד צעיר.

יפית בר: צריך לתת להם את האפשרות להישאר בשוק העבודה ולהמשיך להרגיש בעלי ערך ותורמים.

יפית בר: ואלה כל המאפיינים.

יפית בר: המשרד פועל בשלושה ערוצים.

יפית בר: רגולציה, עבודה מול מעסיקים, ועבודה מול מחפשי עבודה.

יפית בר: מול מחפשי עבודה יש לנו תכנית מאוד גדולה שנקראת ותיקים בעבודה, שהיא כוללת אתר ייעודי לחיפוש משרות לאזרחים ותיקים, שם יש משרות אך ורק לאזרחים ותיקים.

יפית בר: ומעסיקים שהתגייסו כדי להעסיק אזרחים ותיקים.

יפית בר: מרכזי תעסוקה שמפוזרים ברחבי הארץ, שנותנים ליווי, לכתיבת קורות חיים, לחיפוש עבודה, להכנה לראיון עבודה.

יפית בר: כל האמצעים האפשריים.

יפית בר: אני רוצה להגיד שהיום יש לנו אנשים שיוצאים היום לשוק העבודה לאחר שעבדו עשרים ושלושים שנה, ולא חיפשו עבודה בתקופה האחרונה לחייהם.

יפית בר: והם צריכים עזרה.

יפית בר: הם צריכים הכשרות.

יפית בר: וזה דרך אגב במסגרת העלאת גיל פרישה, עבור תעסוקת נשים נתנו בוס משמעותי, וגם תקציבית למשרד, כדי לשפר את כישורי העבודה שלהן, במיומנויות הרכות מה שנקרא, וגם כישורים מקצועיים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני כבר אומרת לך שאחד הדיונים הבאים יהיה דיון בתעסוקה, ואז תציגו את כל מה שאתם עושים בנושא.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז מה חסר?

יפית בר: דיברו פה על המלצות, בנושא רגולציה, שאנחנו ממשיכים ופועלים, אז כבר התייחסו לנושא הדיסריגרד.

יפית בר: אני חושבת שמהרגע שהגעתי למשרד, ב-2015 אנחנו מדברים על הדיסריגרד, מהוועדה הראשונה שהוקמה ודנה בתעסוקת מבוגרים.

אלינה ברדץ' יאלוב: למרות שהוא עלה,

יפית בר: הוא עלה, וזה צעד מבורך.

יפית בר: החלק השני הוא הנושא של גיל פרישה.

יפית בר: גיל פרישה חובה.

יפית בר: אנחנו יודעים דווקא עם משרד האוצר הוקמה בימים אלה איזו ועדה שתדון בנושא.

יפית בר: מבחינתנו זה חסם שקשה מאוד להתמודד איתו.

יפית בר: אבל הוא חסם כבד.

יפית בר: כמו שאת אומרת, את רוצה לשנות דברים גדולים.

יפית בר: אנחנו כל פעם משנים את הדברים הקטנים,

אלינה ברדץ' יאלוב: ההמלצה שלכם זה לבטל גיל פרישה חובה?

יפית בר: או כמובן להתייחס להיבטים אחרים בתוך גיל פרישה חובה כדי שיאפשרו תעסוקה.

יפית בר: ובנושא מעסיקים, נושא של תמריץ מעסיקים, זה יכול להיות במיסוי, או בנקודות זכות.

יפית בר: צריך לחשוב על דברים כאלה.

יפית בר: או בנושאים של הקלות במס, או בנושא של כדאיות כלכלית למעסיקים.

יפית בר: אני אגיד לכם, אזרחים ותיקים רוצים לעבוד, אבל הם לא רוצים לעבוד משרה מלאה.

יפית בר: הם עבדו כל חיים.

יפית בר: הם רוצים להמשיך ולממש תחומים אחרים בחייהם, וגם לעבוד מסיבות כלכליות בחלקם.

יפית בר: אז רובם מחפשים משרות חלקיות או משרות גמישות, ולא תמיד שוק התעסוקה יכול לספק.

יפית בר: אז לתת איזו שהיא כדאיות למעסיקים בפיצול משרות, או הצעת משרות חלקיות.

יפית בר: אנחנו יודעים היום שכלכלית זה לא משתלם להם.

יפית בר: יש עוד המון תהליכים, וגם נושא הגילנות.

יפית בר: נושא של אחריות תאגידית.

אלינה ברדץ' יאלוב: השרה הציגה את הנושא הזה באחת הוועדות או באחד הפורומים בצורה הטובה ביותר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני ממש מודה לך.

מאיר שפיגלר: בדקנו את הנושא שעלה כאן לבירור.

מאיר שפיגלר: אנחנו בהחלט נותנים לו את מה שמגיע לו.

מאיר שפיגלר: זה בסדר גמור.

מאיר שפיגלר: היתה איזו שהיא דיס-אינפורמציה, אבל הכל בסדר גמור.

מאיר שפיגלר: והוא מקבל את מה שמגיע לו.

אפרים קורן: תרשי לי רק הערה אחת.

אפרים קורן: מאוד התרשמתי מדבריך, ומהביטוח לאומי, שעושה עבודה מדהימה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ופה אני מחזקת את דבריך, אני מאוד מעריכה גם את ביטוח לאומי, וגם את המשרד לשיוויון חברתי.

אפרים קורן: נכון.

אפרים קורן: דבר מאוד מהותי הוא להבין שצריך במדינת ישראל ליצור מוקד ממוקד של מיצוי זכויות.

אפרים קורן: ולא ביזור אין סופי.

אפרים קורן: אין בירוקרטיה כזאת בכל העולם.

אלינה ברדץ' יאלוב: לדעתי נצטרך לנושא זה דיון נוסף.

אלינה ברדץ' יאלוב: אולי גם את זה נוכל לשפר.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להגיד שאנחנו, כוועדה, נרשום את הנתונים שחסרים לנו.

אלינה ברדץ' יאלוב: לאור הדיונים כאן הבנו שיש מספרים שיעזרו לנו מאוד בתהליך קבלת ההחלטות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנחנו גם נפנה לארגונים באופן יזום, ונבקש מהם המלצות, בדיוק כמו ששר האוצר אמר, מה אפשר לשפר בתקציב הבא.

אלינה ברדץ' יאלוב: אתם ראיתם את הגישה המאוד חיובית של השר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אמנם כולנו יודעים שזה לא יהיה פשוט, כי אין שם פתרונות פשוטים.

אלינה ברדץ' יאלוב: או שזה יקר מאוד, או שזה לא ישים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל אני מאמינה שאנחנו כן נצליח לעזור, דווקא לאלה שלא מקבלים השלמת הכנסה, וכן נמצאים במצב כלכלי בעייתי מאוד, בגלל שיש להם פנסיה מאוד נמוכה, ולפעמים הם כן עובדים ויש שם משכורת זעומה, ולפעמים הם לא עובדים, ואז המצב נהיה גרוע יותר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להודות לכל המשתתפים והמשתתפות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני ממש מודה על הסקירה של מכון המחקר של הכנסת.

אלינה ברדץ' יאלוב: גם תודה רבה לביטוח לאומי על הדברים החשובים ומעשירים את הידע שלי לפחות באופן אישי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני גם מודה לנציגים של כל המשרדים, לשיוויון חברתי, למשרד האוצר ולכל מי שהיה פה.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה רבה, הישיבה נעולה.