ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 122, 2022-02-28 12:00

וליד טאהא: בוקר טוב לכולם.

וליד טאהא: אני רוצה לברך את השרה איילת שקד על הגעתה לוועדה בפעם הראשונה.

וליד טאהא: משרד הפנים הוא משרד מאוד חשוב עבור כל אזרחי המדינה, עבור כל הרשויות המקומיות, עבור התכנון, מעברים ומה לא.

וליד טאהא: ועל כן העבודה שלו מאוד נוגעת לכל אזרח במדינת ישראל.

וליד טאהא: השרה כמובן תעשה סקירה של הפעילות של המשרד שלה, אחרי זה אנחנו נאפשר כמובן דיון מול חברי הכנסת המתעניינים.

וליד טאהא: אנחנו רוצים להתחיל.

וליד טאהא: השרה בבקשה.

איילת שקד: תודה.

איילת שקד: תודה לכבוד יו"ר הוועדה, באמת משרד הפנים וועדת הפנים עובדים בשותפות כל הזמן ומשרד הפנים כמו כל דבר בנוי משלושה חלקים.

איילת שקד: משרד הפנים עצמו שאחראי על כל הרשויות המקומיות, כל החלק המוניציפלי, מינהל התכנון ורשות האוכלוסין וההגירה ונמצאים כאן כל המנהלים של כל תחום.

איילת שקד: אנחנו נעשה את כל התחומים ביחד.

וליד טאהא: אנחנו כמובן גם מברכים את מנכ"ל המשרד, מנכ"לית מינהל התכנון, יו"ר מטה התכנון, תומר.

איילת שקד: וראש רשות האוכלוסין וההגירה.

איילת שקד: נתחיל ממשרד הפנים.

איילת שקד: יאיר הירש מנכ"ל משרד הפנים, אני אגיד כמה נקודות כלליות על דברים שאנחנו עושים והוא יפרט.

איילת שקד: קודם כל אחד הדברים המשמעותיים שאני מובילה כמדיניות ותיכף יאיר יפרט כי הוא עומד בראש הצוות, זה לבזר סמכויות.

איילת שקד: זאת אומרת אנחנו עובדים מול 15 משרדי ממשלה והמטרה היא שבערים איתנות ויציבות נוכל לתת להן יותר סמכויות.

איילת שקד: גיליתי שמשרד הפנים מעורב בכל אישור של מזכירה לראש עיר, כל הוצאה קטנה בחלק מהרשויות וזה דברים מיותרים.

איילת שקד: מבחינת תקציבים, הכפלנו את התקציבים לישובים גדולים, הגדלנו את תימרוצי הדיור, הגדלתי את התקציבים של רשויות עם חופים, אנחנו מוציאים גם קול קורא להקים עוד 10 חופי רחצה חדשים, הגדלנו את המענקים לרשויות ביהודה ושומרון, הגדלנו בזכות הכסף שאתם הבאתם, המענקים, את התקצוב לרשויות הערביות והתקציבים, חלק מהתקציבים של תכנית החומש עוברים דרך משרד הפנים.

איילת שקד: אנחנו עובדים כרגע על רפורמה במעמד נבחרי ציבור, זאת אומרת גם מול השלטון המקומי על כל מיני דברים שקשורים לראשי ערים, קצת ככה דברים שיכולים לעזור להם בתנאים, בתנאי פרישה, וגם אני רוצה - - -

אוסאמה סעדי: לראשי ערים?

איילת שקד: כן.

איילת שקד: כמה בקשות של השלטון המקומי לראשי ערים וגם איזה שהוא תגמול לסגנים ולחברי מועצה, אנחנו כרגע בוחנים את זה בין אם לעשות פר ישיבה או באיזו שהיא דרך, אנחנו בוחנים מה הדרך הנכונה.

איילת שקד: אנחנו גם בודקים איזה שהוא קידום התאמה של מספר סגנים לגודל הרשות כי היום יש איזה שהוא סוג מסוים של עיוות ברשות שהיא לדעתי מ-25,000-100,000 יש מעט סגנים, ואנחנו בודקים את זה.

יאיר הירש: אותו מספר סגנים ב-25,000-100,000 זה אותו מספר ולכן זה יוצר עיוות.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: אנחנו מאוד מעודדים את התהליך של האישכול, של האשכולות, זה דבר שעובד ועובד יפה במיוחד בפריפריה.

איילת שקד: אני לקחתי את הנושא של רישוי עסקים כמשימת על, אני מורידה רגולציה על הרבה מאוד עסקים קטנים, מבטלת צורך בתכניות עסק, עוברת ברישוי עסקים לתצהירים, איזה שהוא תהליך גדול של מעל 80 עסקים שונים שחלקם כבר עשיתי וחלקם אני עוד אעשה.

איילת שקד: עושים ממש הקלות משמעותיות, גם הקלות בכבאות, גם ביטול פרטי רישוי, כל מיני דברים שיכולים להקל ברגולציה.

איילת שקד: אגף דתות- אנחנו עובדים על גיוסים חדשים, כשהגעתי היו בערך 30 תקנים פנויים, אז אנחנו רוצים לגייס את התקנים האלה.

איילת שקד: לדעתי גייסנו כבר 15 ואנחנו עכשיו צריכים לגייס עוד 15, וגם היה סיכום עם משרד האוצר להוסיף עוד 30 תקנים אז גם על זה עכשיו עובדים.

וליד טאהא: 35.

איילת שקד: אוקיי.

איילת שקד: זהו.

איילת שקד: בבקשה יאיר.

וליד טאהא: לפני יאיר, חשבתי שתדברי על החלופה שאת כל כך - - -

איילת שקד: זה בחלק של מינהל התכנון.

וליד טאהא: אה, את הולכת לדבר במקטעים?

איילת שקד: כן.

וליד טאהא: אוקיי.

יאיר הירש: שלום לכולם.

יאיר הירש: אחד האתגרים והמשימות של משרד הפנים ב-2022 אנחנו מדברים על חיזוק השלטון המקומי, על שיתופי פעולה אזוריים באמצעות האשכולות כמו שפירטה השרה, הפחתת הנטל הבירוקרטי, הגברת המוכנות וההיערכות לחירום, רפורמה מקיפה בביזור הסמכויות, מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי והדבר האחרון זה שיפור השירות לתושב.

יאיר הירש: אם אנחנו מסתכלים על הלבנים הגדולות בתקציב משרד הפנים, בסדר גודל של 10 מיליארד שקל בשנה, לפחות ב-2022 אנחנו מדברים ככה: בחלוקה שבין הצרכים הבסיסיים של השלטון המקומי לבין הסיוע לרשויות המקומיות בהתמודדות עם האתגרים הלאומיים.

יאיר הירש: בחלק הימני של מתן הצרכים הבסיסיים אנחנו מדברים על מענק האיזון שעומד על סך 3.3 מיליארד שקל בשנה, מענקי פיתוח לרשויות 290 מיליון שקל.

יאיר הירש: אנחנו שמים דגש והעלינו גם את הנושא של הפיתוח, כלומר להפוך שקל ל-2 שקלים, לכן אנחנו רואים את זה, זה בא לידי ביטוי גם בהגדלת מענקי הפיתוח לרשויות וגם בנושא תכניות ההמרה שזה בעצם הפיתוח הכלכלי, שבו אנחנו מאפשרים לרשויות, יש 200 מיליון שקל ב-2022 שבזמן הקרוב יחולקו לרשויות שיתאימו לתכניות, שיאפשר להן את הפיתוח המואץ של מיזמים כלכליים שיניבו לטווח ארוך מעבר לשוטף גם את הנושא של ההון האנושי, כלומר על ידי יועצים חיצוניים שיבחנו שם את המבנה הארגוני בתוך הרשות ויאפשרו גם פיתוח של מיזמים כלכליים כאלה ואחרים.

יאיר הירש: אנחנו מדברים על הנושא של הקרן לצמצום פערים, 500 מיליון שקל בשנה והדבר האחרון זה הסיוע לתקציב השוטף מעבר לתקציבים הרגילים.

יאיר הירש: זה בחלק הימני.

יאיר הירש: בחלק השמאלי אנחנו מדברים על תמרוץ לדיור.

יאיר הירש: השרה הגדילה השנה בצורה משמעותית את כל הנושא של עידוד הרשויות לקליטת תושבים בדמות תקציב ייעודי של תמרוץ לדיור בהתאם לאותם היתרים שהרשות מגדילה ביחס לשנה שעברה, הדבר הנוסף זה תקצוב רשויות ביו"ש, תקצוב חופי רחצה, אחד האתגרים הגדולים שיש לנו היום, עם ישראל, בטח בקורונה, בא בהמוניו לחופי הרחצה לאורך כל החופים, אנחנו השנה הכפלנו בהנחיית השרה את התקציבים לאותם החופים, גם שימור הקיים וגם קול קורא חדש כמו שהשרה פירטה קודם של 10 מיליון שקלים לטובת חופים חדשים.

יאיר הירש: הדבר האחרון הוא תקצוב מועצות אזוריות עם ישובים גדולים.

יאיר הירש: אחד האתגרים שיש לנו בשלטון המקומי זה השלטון הדו רובדי שקיים בעיקר במועצות האזוריות שבהן יש לנו מאות ועדים מקומיים בתוך המועצות האזוריות, כשנתנו דגש לישובים מעל 5,000 תושבים.

יאיר הירש: יש לנו היום תשעה ישובים כאלה בכל המרחב והגדלנו מ-12 מיליון שקל ל-25 מיליון שקל לשנה ב-2022 שזה ייתן מענה בעצם לאותם ישובים גדולים שמתנהלים בדרך כלל אפילו בהתנדבות של כל בעלי התפקידים.

יאיר הירש: אנחנו לא רוצים לפתוח מועצות מקומיות חדשות כי אנחנו מבינים שהן לא מסוגלות לשאת על גבן את כל הנושא הכלכלי, מנגד אי אפשר להתעלם מהרצון שלהם להתפתח ולממש את ייעודם.

וליד טאהא: אם אתה מדבר על המועצות האזוריות יאיר, אז הישובים המרכיבים כל מועצה אזורית לא זהים במדד שלהם ואני מכיר גם מועצות אזוריות יהודיות וגם מעורבות שיש בהן ישובים שנאמר המצב הסוציו אקונומי שלהן הוא 2 או 1 או 3, בתוך מועצה אזורית שהסוציו אקונומי שלה הוא 8 ו-9, מה שגורם עוול מתמשך לתושבים של הישוב הספציפי הזה, אנחנו צריכים לטפל בזה או באמצעות החוק או באמצעות תקנה, כדי להתנהל מול האנשים האלה על פי המדד שלהם הם ולא על פי המדד של המועצה האזורית.

וליד טאהא: דבר שני, אני רוצה לברך, נכנסו אלינו לוועדה סטודנטים מאוניברסיטת חיפה לתואר שני, תכנית מנהלים למגזר הציבורי, אז רלוונטי מאוד כל הדברים שאתה אומר וגם הדברים האחרים שייאמרו.

וליד טאהא: ברוכים הבאים ובהצלחה.

יאיר הירש: אני מצטרף לברכות.

יאיר הירש: הנקודה שהעלית, היו"ר, זו נקודה שאנחנו מתמודדים איתה בלי קשר רק למועצות האזוריות.

יאיר הירש: יש גם הרבה מועצות מקומיות שהסוציו על פי ההגדרה הוא מאוד גבוה בגלל המצב של התושבים, אבל המועצה עצמה היא במצב פחות טוב, רואים את זה בכמה מקומות ואנחנו רוצים לתת לזה גם פתרון נקודתי.

יאיר הירש: פה בשקף הזה אפשר לראות שקף מעניין של התפתחות מענקי האיזון.

יאיר הירש: כמו שאמרתי קודם מענק האיזון היום הוא 3.3 מיליארד שקל בשנה.

יאיר הירש: רואים את ההתפתחות בגרף העליון בצבע ירוק, רואים שם את מספר האוכלוסייה לאורך השנים מ-2004 עד 2022, בגרף האדום רואים את המודל, כלומר כמה היינו צריכים לשלם לכל הרשויות ביחד, רואים שהוא מגיע לכמעט 4 מיליארד שקל, כשבעקומה למטה, בגרפים למטה בצבע תכלת רואים את התשלום בפועל וכמובן רואים את אחוז המימוש בין המודל לבין הבפועל ורואים היום שהיום יש לנו רק 83% מהמודל לעומת הבפועל, כשב-2016 היינו ב-93%.

יאיר הירש: כלומר רואים בכל שנה בשנה את ההבדל שבין ה-4 מיליארד שקל בערך לבין התשלום בפועל ואת הפער הזה נרצה להגדיל גם השנה.

יאיר הירש: בימים אלה גם בעקבות החלטת הממשלה 550 תכנית החומש, השרה הקימה צוות לכל בחינת מענק האיזון.

יאיר הירש: בראשות הצוות יעמוד ד"ר מיכאל שראל, בשותפות יחד גם עם המשרד לשוויון חברתי, אגף תקציבים וכמובן משרד הפנים, שבו נבחן את הקריטריונים לקבלת מענק האיזון, מ-2017 הממשלה לא קיבלה החלטה לגבי הקריטריונים האלה.

יאיר הירש: אנחנו מדברים היום גם על שינוי, הבדיקה לפחות של ההכנסה המינימלית שבהתאם לזה מקבלים את מענק האיזון, אנחנו מדברים על מעבר לחישוב רציף.

יאיר הירש: היום אם אתה יורד מסוציו 7 לסוציו 6 והפוך אתה מקבל פתאום ירידה או עליה בסכום משמעותי מדי, וצריך למתן את ההורדות האלה כי החשש הכי גדול של גזבר שמעדכנים אותו 'עלית בסוציו', זה כאילו האיום הכי גדול על הגזבר, רק אל תגיע לשם.

יאיר הירש: אנחנו מגיעים למצב אבסורד שרשויות רוצות להיות חלשות וזה דבר שאנחנו לא יכולים לתת לזה יד וצריך למתן את הדבר הזה, זה קשור גם למספר האוכלוסייה שפתאום הוא גדל בשלושה ילדים, ראינו את זה בישוב ספציפי, שלושה ילדים, נפילה ב-10 מיליון שקל בשנה לאותה רשות.

יאיר הירש: זה לא הגיוני, משהו פה מעוות וצריך לבחון ולפתוח את כל הקריטריונים וזה התפקיד של הוועדה שהשרה מינתה יחד עם שר האוצר.

יאיר הירש: מבחינת ההחלטות, אנחנו רואים את ההחלטות שהתקבלו מיום הקמת הממשלה, כל הסריה הזאת, זה החלטות ממשלה בסך כולל של 1 מיליארד שקל שמשרד הפנים משתתף באותן החלטות, זה משית עלינו גם אחריות גדולה וכמו שרואים פה את הרשימה כולל העתקת מחנות צה"ל לנגב, תכנית לטיפול בתופעת הפשיעה והאלימות בחברה הערבית, פיתוח כלכלי באוכלוסייה הבדואית, הרשויות, המועצה האזורית גולן וקצרין השתתפנו גם בנושא אזורי החיץ שאמור לטפל בכל סוגיית מניעת שריפות יער, כמובן 550 של החברה הערבית, ייכנס בזמן הקרוב גם הנושא של הדרוזים והצ'רקסים והעיר בית שמש.

יאיר הירש: כלומר, סך הכל 50 רשויות מקומיות נכנסות בעקבות ההחלטות האלה לפיתוח כלכלי וארגוני רק מתוקף החלטות הממשלה ובעצם לוקחים מאיתנו גם תקציבים גדולים.

יאיר הירש: בעיקר משרד הפנים שם את הדגש בנושא של הפיתוח הכלכלי, כמו שאמרתי קודם, כספים לשוטף זה הכי פשוט, הכי קל לבזבז אבל בסוף אם אתה רוצה לחזק רשות ולתת כלים לראשי הרשויות זה בעיקר בתקציבי הפיתוח ועל כך שמנו דגש.

יאיר הירש: רפורמה מקיפה ומאוד משמעותית שתיכנס עוד השנה, אנחנו רוצים כבר שברבעון השלישי של 2022 נביא כבר תיקוני חקיקה ספציפיים, הם מדברים בנושא של ביזור הסמכויות.

יאיר הירש: זה צמד מילים שכבר הרבה שנים מדברים על זה בשלטון המקומי, אנחנו מאוד מקווים שבהובלת השרה סוף סוף נגיע לידי מימוש, כמו שרואים פה, גם בנושא של עשייה במקרקעין.

יאיר הירש: היתרים לאשראי והלוואות, שינויים בצו הארנונה שהרשות עצמה תוכל להיות בעל הבית לגבי השינויים האלה, כמובן בהגדרות, בגבולות הגזרה הנדרשים, אבל אנחנו מאמינים היום שהשלטון המקומי צריך להתחזק, והוא הוכיח את עצמו בקורונה בצורה מאוד משמעותית גם ביכולת שלו לראות את התושב בקצה, מה שאנחנו בשלטון המרכזי לפעמים פחות רואים ולכן דברים שמגיעים היום לפתחי ולחתימה כמו הקצאת קרקע לגבי דברים פשוטים, אין סיבה שיגיעו אלינו.

יאיר הירש: אנחנו נחזק במקביל גם את נושא האכיפה והבקרה, ניתן לרשויות טובות באופן דיפרנציאלי את הכוח לטפל בדברים בצורה עצמאית, ואני מאמין שסך הכל כל, יש בעצם שתי ועדות.

יאיר הירש: יש ועדה בין-משרדית, עם 15 משרדי ממשלה כמו שהשרה ציינה קודם, והוועדה השניה היא פנים משרדית, אנחנו מאמינים שהשלום מתחיל בבית, אנחנו צריכים להוכיח בעצמנו שאנחנו במשרד הפנים יודעים לשחרר את אותן הגדרות שאנחנו קבענו בעצמנו, אפילו חוקי עזר שבאמת תקועים הרבה זמן במשרד הפנים.

יאיר הירש: אנחנו רוצים לייעל גם את התהליכים האלה ואני מאמין שכמו שאמרתי, ברבעון השלישי של 2022 נביא גם תיקוני חקיקה במקומות שנדרשים, יש מקומות שיסתפקו רק בשינוי בחוזרי מנכ"ל.

יאיר הירש: אנחנו נעשה את המדרג הזה אבל אלה שתי הוועדות שכרגע פועלות ואני מאמין ומעריך שנצליח לעשות שינוי מהפכני.

יאיר הירש: משרד הפנים מתעסק בתאגידים עירוניים.

יאיר הירש: יש היום 680 תאגידים עירוניים במדינה, גם זה אנחנו בתהליך של רפורמה משמעותית, גם בביזור סמכויות שם, גם בהסדרה של כל ההתארגנות שלהם, של הפעילות שלהם, של האישורים בתוך התאגידים, בחלוקה שבין התאגידים כפי שדיברנו קודם באפשרות הדיפרנציאלית, אז גם בנושא הזה אנחנו נעשה שינוי גדול.

יאיר הירש: כל הנושא של ההון האנושי ברשויות, יש במשרד הפנים שני מינהלים.

יאיר הירש: יש את מינהל השלטון המקומי ויש את מינהל הפיתוח.

יאיר הירש: אנחנו מאמינים שמעבר להיותנו רגולטור משמעותי לגבי הרשויות אנחנו צריכים גם לתת להם את הכלים להתפתח, את הכלים באמת לצמוח, לתת לאותם מנהלים ברשויות את האפשרות, אחרי כל התקציבים הגדולים שמגיעים מהממשלה וקחו לדוגמה את נושא הדיור שכל המדינה מדברת עליו ובצדק, בסוף בקצה צריך שיהיה ברשויות מישהו שידע גם לטפל בכל העניין הזה וזה אומר לחזק את כל אגף הנדסה לדוגמה ברשויות, בודקי התכניות, כל הדברים האלה.

יאיר הירש: אנחנו מקימים השנה בית ספר לשלטון המקומי לאותם 15 תפקידי הליבה ברשויות.

יאיר הירש: לא יכול להיות שגזבר מועצה יבוא ויקבל רק 200 שעות פורמליות ואני אבוא בסוף ואחתום ונגמר הסיפור.

יאיר הירש: זה חייב להיות בשיתוף פעולה ולמידה בין כלל הגזברים, כלל המנכ"לים, כלל המהנדסים, אותם בעלי תפקידים שבסוף נותנים את השירות לתושב.

יאיר הירש: אנחנו בהקמה של אותו בית ספר לשלטון מקומי שיקום השנה, ניתן באת את האפשרויות לרשויות לצמוח גם בהיבט הזה.

יאיר הירש: ממש לפני שבוע הסתיים תהליך של חיזוק השלטון המקומי גם בהיבט של תחום ההון האנושי.

יאיר הירש: היום כל ראש רשות שמגיע לשרה מקבל מעין דף כזה כמו שמקבלים בבית הספר איך המשרד רואה אותו.

יאיר הירש: אז אחד הדברים שלמדנו זה גם הנושא של ההון האנושי.

יאיר הירש: יש לו ציון, כמו שרואים בשקף הזה, יש היום 57 רשויות בישראל בתפקוד הון אנושי גבוה, 41 בינוני, 69 בהון אנושי נמוך.

יאיר הירש: מה המשמעות של כל הדברים האלה?

יאיר הירש: זה בנושא האצלת הסמכויות.

יאיר הירש: במקום שכל בקשה של רשות תגיע אלינו ויש היום 257 רשויות והעומס גדול, לרשויות הטובות שהוכיחו שהן יודעות לאייש את בעלי התפקידים, יודעות לתת להם את האחריות, מתנהלות נכון בנושא המכרזים, בקבלת העובדים וזה קשור גם לקרובי משפחה וזה קשור להרבה סוגיות שעולות אלינו וראינו לאורך השנים רשויות שמתנהלות נכון, אנחנו ניתן להן גם את האפשרות לאישור חוזים אישיים, לעדכון דרגות רשות, אישור שכר תחילי שהם אולי דברים פשוטים, הם היו מתנקזים רק בתוך משרד הפנים וזה לא יכול להישאר כך.

יאיר הירש: לכן במהלך הזה שבו שיקפנו לראשי הרשויות איך אנחנו רואים אותם וכמובן נתנו להם גם אפשרות להגיב אם טעינו באחד הפרמטרים, המדד הזה ייתן להם גם את האפשרות להאצלת סמכויות.

יאיר הירש: נושא נוסף שאמרתי בהתחלה זה כל נושא של תכניות ההמראה, 200 מיליון שקל לרשויות ב-2022 כשבע

יאיר הירש: צם זה יצירת מנועי צמיחה כלכליים.

יאיר הירש: יש כאן דוגמאות, בעירית טירה לדוגמה חנויות באצטדיון הכדורגל העירוני בקרית ים, מגדל העמק, מודיעין עלית, כל מיני דברים, תכניות שבא ראש רשות יחד עם המנכ"ל, הגזבר, מבקשים להיכנס לתוך תכניות ספציפיות ואנחנו מאשרים וזה תקציב ייעודי מעבר לשוטף.

רון כץ: מי זכאי לגשת לתכניות הללו?

יאיר הירש: יש קריטריונים, זה בהתאם לכמות האוכלוסייה, לנושא של הסוציו, רשויות שהן לא איתנות ומצד שני גם לא רשויות שבהבראה.

יאיר הירש: יש כבר תכנית אחת שיצאה בשלב הראשון, אנחנו נכנסים עכשיו לתכנית השניה.

יאיר הירש: חלק מהלקחים שראינו בתכנית הראשונה זה היה דווקא אחוזי מימוש לא גבוהים כי הרשויות בעיקר טובות בנושא של השוטף.

יאיר הירש: זה כנראה הכסף שהם בסוף מנצלים אותו עד תום.

יאיר הירש: בנושא הפיתוח אנחנו רואים שאחוזי המימוש לא מספיק גבוהים וגם בסוגייה הזאת של פיתוח כלכלי.

יאיר הירש: לכן חלק מהרצון בשלב השני של תכנית ההמראה זה בסוף שהרשויות מציגות מיזמים שכולם רתומים גם למימוש, לא רק לקבל את הכסף אלא באמת גם לממש וזה חלק מהעניין.

יאיר הירש: נושא נוסף ומאוד מהותי, גם היינו פה בוועדה אצלך היו"ר, לגבי ועדת הגבולות, שזה אחד הדברים המשמעותיים שמשרד הפנים עושה, ועדות גיאוגרפיות לשינוי גבולות ולחלוקת הכנסות.

יאיר הירש: יש היום 140 נושאים שנמצאים בדיון פעיל, אני לא אעבור על כל הנתונים.

וליד טאהא: כולל החלטות שכבר התקבלו?

וליד טאהא: מה זה 140 בדיון פעיל?

יאיר הירש: 140 נושאים שחלקם כבר הגיעו אלינו להחלטה סופית של השרה וחלקם עדיין נמצאים בתוך פעילות הוועדות.

וליד טאהא: אז זה כולל את ההחלטות של הוועדות.

יאיר הירש: לא, זה לא כולל את מה שכבר קיבלו.

וליד טאהא: לא מה שאושר על ידי השרה אלא החלטות שהתקבלו בוועדות ועדיין מונחות על השולחן.

יאיר הירש: חלק מהן כבר התקבלו.

יאיר הירש: 38 החלטות כבר התקבלו על ידי השרה, כל השאר בתהליכים כאלה ואחרים, או אצלי או בדיוני הוועדה עצמה.

יאיר הירש: אם אנחנו רוצים לסקור דברים שבחלוקת ההכנסות, השנה החלטנו לגבי חלוקה בתוך מועצה אזורית תמר ממפעלי ים המלח, במקום שרק תמר יקבלו עוד תשע רשויות בישראל.

יאיר הירש: רק לפני שבוע החלטנו לגבי אזור התעשיה בכרמל להגדיל את החלק של דליה ועוספיה על חשבון מגידו ויקנעם, שגם הן יוכלו ליהנות מהדברים האלה.

יאיר הירש: אם צריך להעמיק, נעמיק מאוחר יותר.

יאיר הירש: כמו שדיברנו, משרד הפנים הוא לא רק רגולטור הוא גם נותן את הפיתוח של ההון האנושי, אז יש היום 84 רשויות שנמצאות בתכנית לפיתוח ארגוני בסך כולל של 200 מיליון שקל.

יאיר הירש: אחת התכניות המובילות במשרד הפנים, אני חושב שגם במשרדי ממשלה זה תכניות הצוערים לשלטון המקומי.

יאיר הירש: יש היום 460 בוגרים בתכנית שכבר נמצאים בתוך הרשויות ועוברים שם תהליכים משמעותיים בחיזוק הרשויות.

יאיר הירש: יש היום 170 בוגרים בתכנית 'המקום' וכל שאר התכניות שבעצם נועדות לפתח את ההון האנושי שזה עוד כלי משמעותי בתוך משרד הפנים.

יאיר הירש: דבר אחרון זה הנושא של הבחירות.

יאיר הירש: יש בחירות שברור שיקרו במדינת ישראל, אלה הבחירות המקומיות באוקטובר 2023.

יאיר הירש: זה אחד האתגרים של המשרד היום, להיערך לקראת אותן בחירות.

יאיר הירש: אנחנו רוצים לעבור למערכת ממוחשבת לפחות בחלק מהדברים וזה דורש מאתנו היום היערכות מקיפה לקראת אותן בחירות.

רון כץ: מערכת ממוחשבת שתעשה מה?

וליד טאהא: הצבעה ממוחשבת.

יאיר הירש: יש היום כמה דברים, גם הגשת רשימות, גם בקשת מימון.

יאיר הירש: יש חלק מהדברים שעוד בדיונים אבל בגדול אנחנו לא רוצים ללכת - - -

נירה שפק: לא הבנתי, אבל גם היום זה ממוחשב.

נירה שפק: אני כשהתמודדתי הגשתי דרך המערכת ב-2018.

נירה שפק: מה התוספת?

יאיר הירש: יש שם כמה תיקונים, בעיקר בנושא של מימון המפלגות.

יאיר הירש: יש אפשרות בסוף לסדרי הבקרה שלנו של כל מנהלי הבחירות והשיקוף, לא רק באמצעות דף ונייר במהלך יום הבחירות וכמובן גם אחרי זה בפרסום התוצאות והסגירה הזאת.

יאיר הירש: אנחנו לקראת סגירת כל הנושאים שלפחות אנחנו נדע להגיד שבטוח הם יקרו.

יאיר הירש: יש הרבה חלומות אבל לא בטוח שאת כולם נוכל ליישם ב-2023.

וליד טאהא: תודה רבה יאיר הירש מנכ"ל המשרד, בבקשה השרה.

איילת שקד: עכשיו נעבור למינהל התכנון.

איילת שקד: יושבת כאן דלית זילבר, מנכ"לית מינהל התכנון, ושלומי אייזר שהוא יו"ר מטה התכנון הלאומי.

איילת שקד: מינהל התכנון הוא גוף הייתי אומרת יוצא דופן במקצועיותו ובהשפעות וההשלכות שלו על מדינת ישראל.

איילת שקד: אחראים על כל תכניות המתאר, כל תכנון התשתיות, על ועדות מחוזיות, ותמ"ל, הכל בעצם נמצא תחת התכנון במשרד הפנים.

איילת שקד: כשאני נכנסתי למשרד, דלית אמרה לי שיהיו 70,000 יחידות דיור השנה.

איילת שקד: ואני אמרתי לה שאנחנו צריכים יותר והם באמת עשו עבודה יוצאת מן הכלל וסיימו את השנה עם 108,000 יחידות דיור, כשהמטרה שלנו בתכנית הדיור שהצגנו זה כל שנה מהשנה הבאה לתכנן 125,000 יחידות דיור.

איילת שקד: מתוך ה-108,000 יחידות דיור שתוכננו, 34,000 בחברה הערבית ו-31,000 התחדשות עירונית.

איילת שקד: הותמ"ל עובד כבר כמה חודשים במלוא המרץ.

כמה לחברה החרדית?

וליד טאהא: היא מנתה את זה בתוך החברה היהודית.

איילת שקד: שלומי ייתן לך את הפירוט.

אני יודע את הפירוט.

איילת שקד: לא, שייתן את המספרים.

איילת שקד: צריך להגיד שהותמ"ל עובד מאוד מאוד יפה, רק אתמול אישרנו קרית גת, כפר קרע ואשדוד, כשבאשדוד זה התחדשות עירונית.

איילת שקד: בכלל אנחנו שמים דגש גדול מאוד על התחדשות עירונית, זה מאוד מאוד חשוב.

רון כץ: זה אישור של מתחמי התחדשות עירונית?

איילת שקד: הצגנו תכנית דיור שר האוצר השיכון ואני, כחלק מתכנית הדיור יש הרבה מאוד דברים שקשורים לתכנון ופה ועדת הפנים עובדת עליהם.

איילת שקד: בראש ובראשונה שקד לתמ"א 38 שזה באמת אמור להחליף את תמ"א 38 וועדת הפנים עובדת על זה ואני מקווה שנסיים את זה השבוע כי אם זה באמת יעבור קריאה שניה ושלישית - - -

וליד טאהא: היום המליאה צריכה להצביע על הפיצול ואז הם צריכים להביא נוסח לפרסום להסתייגויות והצבעה.

וליד טאהא: זה אצלך.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: אז אני מקווה שהמליאה תפצל את זה היום ושוועדת הפנים תסיים את זה עד סוף השבוע ונוכל להעביר את זה בקריאה שניה ושלישית.

איילת שקד: אני כבר אומרת שבמקביל לזה אנחנו ככל הנראה נאריך את תמ"א 38 כי אנחנו צריכים עוד לסיים את ענייני המיסוי ואת ענייני תכנית פלוס היתר, אז יהיה שלב מסוים ששניהם ירוצו במקביל.

איילת שקד: בכל אופן אני אומרת כאן באופן הכי חד וברור, לא יהיה מצב שיהיה ואקום, אני מאמינה שוועדת הפנים והמליאה יסיימו את העבודה בשבוע הבא, ובכל מקרה ככל הנראה אנחנו נאריך גם קצת את תמ"א 38.

איילת שקד: אנחנו מקימים עוד ועדה מחוזית, ועדה מחוזית מרכז-דרום כדי להקל על העומס, עשינו רפורמה ברישוי עצמי, אנחנו עשינו רפורמה שמאפשרת – זה עוד לא נכנס לתוקף אבל זה עוד כמה חודשים ייכנס לתוקף – שמאפשרת לפצל כל בית קרקע ולהוסיף לו 45 מטר, שוב, מתוך כוונה כל הזמן להגדיל את היצע יחידות הדיור ככל שניתן.

איילת שקד: למרות שיש לי תדמית של מי שכל הזמן מעודדת בניה ואני מודה באשמה, אני גם מאוד אוהבת טבע ודואגת לשמור על ערכי הטבע ותיכף דלית תפרט אבל גם הכרזנו בסיוע מצוין של ועדת הפנים על כמה שמורות טבע בחודשים האחרונים.

איילת שקד: אני חושבת בהחלט שצריך לאזן בין בניה רוויה ופתרון משבר הדיור לבין כן שמירה על ערכי טבע איפה שצריך.

איילת שקד: אני חייבת להגיד לכם שבכובעי כמי שאחראית גם על התשתיות, מינהל התכנון והות"ל אנחנו כן נתקלים בתופעת נימב"י הידועה שראשי ערים לא רוצים להקים מתקני תשתיות ליד העיר שלהם ויש לנו כרגע בעיה אמיתית שנוגעת לתחנות הכוח, בין אם זה כפר קאסם וראש העין שלא רוצה תחנות כוח לידה או בשומרון שלא רוצים תחנת כוח, חדרה שלא רוצה שדה תעופה.

איילת שקד: בקיצור זו בעיית אמת מה שנקרא, אני רק מציפה את זה כאן אבל אנחנו צריכים למצוא לזה פתרונות.

איילת שקד: דלית בבקשה.

נירה שפק: אפשר לבקש גם שדלית תציגי את ההתפתחות גם במרחב הכפרי ולא רק במרחב העירוני.

איילת שקד: אני אגיד מילה על המרחב הכפרי.

איילת שקד: אנחנו מאוד מעודדים גם התפתחות של המועצות האזוריות במרחב הכפרי ואני כחלק מזה גם אביא בחודשים הקרובים הרחבה של לוח 2, זאת אומרת אם עד עכשיו לכל ישוב הייתה כמות מוגבלת של משפחות שיכולות להיות בו, אז אנחנו מבצעים איזו שהיא הרחבה ואנחנו נעשה את זה בחודש הקרוב.

נירה שפק: זו תכנית אב כאילו.

נירה שפק: גם תהיה תכנית אב מעבר להרחבה של לוח 2?

נירה שפק: תכנית אב למרחב הכפרי זה התכנית - - -

דלית זילבר: תיכף אני אתייחס באופן מסודר.

דלית זילבר: אני אתחיל.

דלית זילבר: אז קודם כל אכן אושרו 108,000 יחידות דיור השנה, כשהיעד של התכנית האסטרטגית הוא 104,000 יחידות דיור, מתוכן 34,000 באמת לחברה הערבית, 31,000 היו בהתחדשות עירונית שזה באמת האתגר הכי גדול היום של מדינת ישראל, זה התכנון בהתחדשות עירונית, ברור לנו שזה נכון גם לחדש את המדינה ואת המבנים הישנים שלנו מצד אחד, מצד שני מדינה שמכפילה את עצמה עם יעד ל-13.5 מיליון ב-2040, 16 מיליון תושבים ב-2050 אין לנו לאן להתרחב אלא רק להתכנס ולהתחדש.

דלית זילבר: תיקון 4 לתמ"א 35 שהשרה הזכירה זה בעצם הדיון שלנו על הצפיפויות, העלאה של הצפיפויות, צפיפויות במובן הטוב של המילה, מה שמאפשר לנו להכניס גם תחבורה ציבורית ראויה, ספי כניסה לרכבות קלות, למטרו ולתחבורה ציבורית, כל הגישה שמסתכלת על עירוב השימושים הנכון, על הליכתיות ובעצם לאפשר ליותר אוכלוסייה להיות קרובה לכל האמצעים של החינוך ושל התרבות וכדומה.

דלית זילבר: קידום של מסמכי התחדשות עירונית, כל המחוזות קידמו מסמכים של התחדשות עירונית, אנחנו גם יצאנו במכרזים לתכניות להתחדשות עירונית ספציפיות, קיבלנו על זה באמת כסף גם בבאר שבע, פתח תקוה, אזורים שמחברים בין מחוז תל אביב למחוז מרכז, מסמכים שבעצם היתנו את המדיניות כמו שעשינו בזמנו בירושלים ואחר כך תכניות מפורטות שיוכלו להתקדם הרבה יותר מהר.

דלית זילבר: בתחבורה הציבורית שזה אחד הדברים המרכזיים שכולנו מקדמים, צריך להגיד שכל הקידום של הדרכים והכבישים נמצא היום בעיקר בשלבים של הביצוע ועיקר התכנון, הדגש שלו הוא על הנושא של התחבורה הציבורית, אז שני קווי מטרו שכבר הומלצו לאישור הממשלה, קו מהרצליה לבת ים והקו M1 דרום שזה תל אביב-לוד.

דלית זילבר: אנחנו מתכוונים בשנה הקרובה לאשר את שני הקווים הנוספים.

דלית זילבר: מסילת הרכבת לבאר-שבע דימונה אושרה השנה, הנושא של הכפלה של מסילת החוף, גם כן הועבר כבר להערות והשגות, תחנת רכבת בסגולה מאוד משמעותית הועברה ורכבות קלות במטרופולין תל אביב מתקדמות בהיתרים בות"ל.

דלית זילבר: בנוסף, אנחנו מקדמים גם את כל האמצעים המשלימים בתת"לים, כל הנושא של מסופי האוטובוסים מצד אחד כדי לאפשר לתחבורה הציבורית של האוטובוסים, כולנו אוהבים את הרכבות, רכבות קלות מטרו וכדומה אבל בסוף אחד האמצעים המרכזיים שלנו הוא אוטובוסים, צריך לאפשר להם גם את החישמול.

דלית זילבר: אז יש לנו גם תת"ל שבעצם מאפשר לנו את החישמול של כל מערך התחבורה הציבורית והוא גם נמצא בשלבים מתקדמים.

דלית זילבר: נושא נוסף זה הנושא של האנרגיה.

דלית זילבר: אז קודם כל אנרגיה מתחדשת נמצאת באמת בראש מעינינו, מעבר לזה שהות"ל המליץ לממשלה לאשר עוד שלוש תחנות כוח על גז טבעי והממשלה תצטרך להכריע ביניהן, אנחנו עושים הרבה מאמץ בכל הנושא של אנרגיה מתחדשת בין אם זה התכנית שמקלה את כל הדרך למתקנים פוטו-וולטאים בעיקר בדו-שימוש, בין אם זה דו שימוש במחלפים, דו שימוש על מאגרי מים וכדומה, באמת מקלים את הדרך הסטטוטורית באופן מאוד ניכר, תמ"א 41 שנותנת את כל הפריסה של האנרגיה המתחדשת מצד אחד ונותנת גם איפה יהיו קווי ההולכה שזה אחד הדברים המשמעותיים יותר שברגע שאנחנו פורסים תשתיות לאנרגיה שהן רחוקות ממקור הצריכה במרכז הארץ אנחנו נידרש לקווי הולכה, אחת הסוגיות שאנחנו מתלבטים בה.

דלית זילבר: משהו נחמד שאתמול אושר בוועדת השרים זה תמ"א 60/א ואם אתם זוכרים את הסערה שקמה על קוי ה-161 בתוך מכתש רמון שאושר בות"ל לפני הרבה שנים, אז תיקון של הות"ל הזה בעצם שמאפשר להטמין אותם ולהשאיר את המכתש כמעט כולו בצורתו הטבעית.

רון כץ: מאפשר או מחייב?

דלית זילבר: מחייב.

דלית זילבר: בוודאי שמחייב.

דלית זילבר: זו תמ"א שמחייבת.

נירה שפק: סליחה, אני פשוט חייבת לצאת ולא קיבלתי תשובה.

נירה שפק: פירטת את יחידות הדיור שניבנו במרחב הכפרי - - -

דלית זילבר: בסך הכל בארץ.

נירה שפק: כן.

נירה שפק: ופירטתם עירוני, חברה ערבית.

דלית זילבר: אמרתי כמה מתוך זה להתחדשות.

נירה שפק: כמה מתוך ה-108,000 - - -

נירה שפק: אני לא יודעת להגיד לך כרגע בתוך ישובים כפריים.

נירה שפק: אני לא צריכה ארבע.

נירה שפק: אני צריכה להגיד, הייתה 10%, 0%, 40,000, 100,000, 4,000, 20,000?

דלית זילבר: בישובים הכפריים מן הסתם מעט, אני אעביר לך את הנתונים.

דלית זילבר: פחות מ-20,000.

נירה שפק: אז אני מבקשת את הנתון הזה כבר חצי שנה ופה בדיונים, אני מבקשת לקבל אותו.

דלית זילבר: בסדר.

דלית זילבר: אני אגיד כך, בתכנית האסטרטגית, היא מתייחסת גם לנושא של הדיור כמובן, הנושא של המגזר הכפרי הוא כרגע גם נמצא בתכניות, הרבה תכניות כוללניות שאנחנו עושים במגזר הכפרי.

דלית זילבר: עד לפני מספר שנים לא עשו תכניות כוללניות למגזר הכפרי, היום אנחנו עושים את זה בעבודה שכרגע כמעט 250 ישובים כפריים הגיעו אליהם, ישבו איתם, ראו מה הם רוצים, כדי לראות לאן אנחנו הולכים.

דלית זילבר: זה יחד עם השינוי בצפיפויות שצריך להגיע למגזר הכפרי, כמו שאמרה השרה, יקיימו על זה דיונים ואני מקווה שבחודש-חודשיים הקרובים זה באמת יגיע ויתקדם במועצה הארצית.

דלית זילבר: אנחנו לא שוכחים אותם, אבל אני צריכה להגיד שהמסה הגדולה של יחידות הדיור היא עדיין במגזר העירוני.

דלית זילבר: כתבו לי פה כרגע שזה 17,000 יחידות במגזר הכפרי אבל אני בודקת וחוזרת אליך.

נירה שפק: לפי הנתונים שלי זה לא הגיוני אז אני באמת - - -

דלית זילבר: אז זהו, אז אני רוצה לחזור אליך.

נירה שפק: אני עשיתי את העבודה.

דלית זילבר: הנושא של מים, תת"ל 100, כל הנושא של קידוחי מים נמצא לפני תוקף, יש חשיבות רבה למדינת ישראל לא רק להתפלה של מים אלא גם לקידוחי מי שתיה.

דלית זילבר: תת"ל חשובה שמייעדת שטחים שלמים לקידוחים, גם לנושא של הנגר העירוני, ברור לכולנו שהנגר לא טופל עד היום באופן נכון מבחינה תכנונית ואנחנו גם אישרנו מסמך מדיניות לנגר העירוני וגם התמ"א צריכה להגיע אני מקווה בהקדם לאישור.

דלית זילבר: מתוך התכנית האסטרטגית, הפרק של התשתיות, אחת הנגזרות הייתה בעצם בחינה של מטרופולין תל אביב לגבי התשתיות במטרופולין.

דלית זילבר: ברור לנו שהממצאים מאוד קשים, יש לנו חוסר גדול מאוד בתשתיות, מדינת ישראל צריכה להתארגן אם היא באמת הולכת להכפיל את עצמה, אז כבר היום יש לנו מקומות שלא יעמדו לא בנושא של המים, של הביוב, של החשמל וחייבים כולם להתכנס ולהבין שהכל הולך להיות הרבה יותר צפוף, התשתיות צריכות להיות הרבה יותר מתואמות אחת עם השניה, חייבים גם לתכנן ובעיקר הנושא של הביצוע חייב להתקדם.

דלית זילבר: אנחנו יצאנו עם תכניות דומות גם לחיפה והצפון וירושלים והדרום, תכנית נוספת היא תכנית שבעצם עוסקת בכל הנושא של השימוש בתת הקרקע שגם זה אחד הדברים שצפויים לנו בהמשך החיים, איך אנחנו משתמשים בתת הקרקע לשימושים שונים.

דלית זילבר: כמו שהזכירה השרה, הנושא של השטחים הפתוחים, שוב, גם התכנית האסטרטגית איפה בנוי ואיפה פתוח לא פחות חשוב, השנה אישרנו כ-181,000 דונם של שמורות טבע וגנים לאומיים ב-19 תכניות כולל שמורות טבע בים, מי שראה לאחרונה מול אשדוד גם כן תכנית יפה של שמורת טבע, שמורת טבע הר חרמון ומסמך מדיניות לתכנון חופי הרחצה המוכרזים שגם מבחינתנו לא פחות חשוב הנושא של החופים, אנחנו מנסים לשמור עליהם.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: ניהלנו כאן בוועדה דיון על החופים לפני שבועיים אולי ושם צריך לעשות הרבה עבודה.

וליד טאהא: גם על המצוקים, וגם על הבעיות הנלוות של ערי החוף, ישובי החוף.

וליד טאהא: צריך להשקיע שם מאמץ.

איילת שקד: קודם כל בעניין החופים אני הכפלתי את התקציב לכל הרשויות עם החופים, הוצאתי עוד קול קורא לעשרה חופים חדשים וכמו שאמרת יש בעיה עם המצוקים, עשיתי ישיבה עם השרה להגנת הסביבה אבל לצערי זה לא נפתר.

איילת שקד: אני רציתי שהחברה שתחת המשרד להגנת הסביבה שמטפלת בים במצוקים, בבעיית התפוררות המצוקים בים תיקח גם את האחריות על היבשה אבל לצערי זה עוד לא קורה.

וליד טאהא: אני רוצה לברר מולך דלית, היות ואת מנכ"לית מינהל התכנון, את יודעת, לתכנון יש השלכות דרמטיות על הישובים ועל החברה בכלל.

וליד טאהא: החברה הישראלית על כל חלקיה.

וליד טאהא: המצב של התכנון בחברה הערבית מעיד על בעיה בתכנון של החברה הערבית.

וליד טאהא: אני עכשיו יכול לדבר על אלף ומאה דברים, כולל היעדר ייצוג של החברה הערבית במינהל התכנון, בוועדות המחוזיות, כי שם מתכננים לנו.

וליד טאהא: אנחנו לא חלק בתכנון.

וליד טאהא: כאילו מישהו חושב שהוא צריך לתכנן לנו.

וליד טאהא: על כן אנחנו לא חלק בוועדות המחוזיות, אנחנו לא חלק ממטה התכנון.

דלית זילבר: אני אתייחס.

דלית זילבר: קודם כל - - -

וליד טאהא: רגע, לא סיימתי.

וליד טאהא: תתאזרי בסבלנות קצת.

וליד טאהא: אם אנחנו צריכים ב-2022 לדבר על בעיית תכנון בישובים הערביים זה אומר דרשני על המדיניות שמנחה את הדבר הזה.

וליד טאהא: אז אני אשאל אותך מעשית.

וליד טאהא: עכשיו זה לא הזמן להגיד מי ומה ומי אשם.

וליד טאהא: מתי את יכולה לומר, עכשיו כל אזרחי המדינה שומעים אותנו, מתי התכנון הכוללני יסתיים בישובים הערביים ולמה יש הרבה מאוד תכניות תקועות זה שנים וכשאני בא ושואל הם לא מבינים, משהו בוועדה לא מתקדם.

וליד טאהא: מתי מתחילים להזיז את הדברים האלה?

דלית זילבר: אז קודם כל אני אגיד כך, יש היום 30 תכניות כוללניות במגזר הערבי שמתקדמות בהליכים סטטוטוריים ויש שבע שנמצאות בתכנון לפני שהגיעו להליכים סטטוטוריים.

דלית זילבר: השנה בסך הכל אושרו - - -

וליד טאהא: מה זה אומר מעשית?

דלית זילבר: זה אומר שהם בתהליכים של עבודה בוועדות.

וליד טאהא: היות ולא כל המקשיבים לנו מבינים בשלבי זמנים, מה זה אומר מבחינת זמנים?

דלית זילבר: אתה מוכן לתת לי כמה - - -

וליד טאהא: כן, אני רוצה להביא את הרעיון.

דלית זילבר: תראה, תהליך סטטוטורי זה החל מהיום שזה מגיע לוועדה, בוועדה המקומית, אחר כך זה עובר לוועדה המחוזית, יש דיון להפקדה, להתנגדויות וממשיך עד התוקף.

דלית זילבר: יש 30 כאלה וכל אחת בשלבים אחרים, יש לנו טבלאות מסודרות שבזמנו גם העברתי.

וליד טאהא: כן, מכיר את זה.

דלית זילבר: העבודה מתמשכת.

דלית זילבר: אני רק רוצה להגיד, ב-2021 אושרו בסך הכל במדינת ישראל תשע תכניות כוללניות, חמש מהן במגזר הערבי, זאת אומרת בחברה הערבית, זאת אומרת - - -

וליד טאהא: כי החיסור הוא שם, את צודקת.

דלית זילבר: בסדר, אבל מתוך תשע חמש אושרו.

דלית זילבר: מאז 2017, 21 תכניות כוללניות אושרו בחברה הערבית, שזה יותר ממה שקורה בחברה היהודית - - -

וליד טאהא: החברה היהודית לא סובלת מחיסור.

דלית זילבר: רגע, אז אני אומרת, אוקיי, עדיין אנחנו - - -

וליד טאהא: אז זה טבעי.

דלית זילבר: אבל 21 תכניות שאושרו מאז 2017, חמש שאושרו השנה, 30 שנמצאות בתהליך ושבע שנמצאות, זה מנה מאוד מאוד נכבדת של תכנון.

דלית זילבר: אבל בשביל לאשר תכנית כזו צריך גם מנהיגות מקומית וצריך מנהיגות שתדע לקבל החלטות, ולא כשמתחלפת המנהיגות לשנות את העמדות שלה והכל חוזר מהתחלה וצריך לדעת גם לקבל פשרות כיוון שאי אפשר להמשיך ולהתווכח - - -

וליד טאהא: אם זה נעשה בהיוועצות ובשיתוף פעולה זה מתקדם.

וליד טאהא: אבל אם מישהו רוצה לכפות את מה שהוא רוצה על ישוב אז כן יתנגדו.

דלית זילבר: מצויין.

דלית זילבר: בכל תכנית יש התנגדויות אבל צריך גם לדעת להכריע, וההכרעה צריכה לבוא משני הכיוונים והיא צריכה גם את המנהיגות המקומית איתנו כדי לקבל הכרעות.

דלית זילבר: חוץ מזה, כמו שראית, מתוך ה-108,000, 34,000 היו בתכניות מפורטות כבר במגזר הערבי.

דלית זילבר: אנחנו עוד לא סיימנו, אנחנו מתגברים על הפערים, אנחנו עובדים על זה באמת באופן מאוד אינטנסיבי ושוב אני אומרת, צריך פה יותר משניים לטנגו.

וליד טאהא: מה את צריכה מאיתנו כדי להאיץ את זה?

דלית זילבר: אני אומרת, מבחינתי - - -

וליד טאהא: לא, בתכלס מה צריך כדי להאיץ את זה.

דלית זילבר: אני חושבת שצריך פה התגייסות של - - -

וליד טאהא: מה, החלטה פוליטית?

וליד טאהא: מה?

דלית זילבר: לא, זו לא החלטה פוליטית.

דלית זילבר: זו החלטה של המנהיגות המקומית במקום שהיא הולכת ותאשר השה את התכנית, היא תאשר השנה את התכנית.

דלית זילבר: חד משמעית.

דלית זילבר: יש כאן את הרשימות של התכניות ואם אתם רוצים לקחת את זה- - -

וליד טאהא: לגבי הייצוג ערבים/ חרדים?

דלית זילבר: רגע, אני רוצה להסביר את זה.

דלית זילבר: קודם כל ועדות מחוזיות ומועצה ארצית וכדומה זה לא מינוי שלנו.

דלית זילבר: צריך להיות ייצוג, יש לנו ייצוג למשל של משרד התחבורה, של נציגים שהם מהחברה הערבית, זה מצוין, אבל זה לא אנחנו ממנים, אנחנו אחראיים רק על המינויים שלנו.

דלית זילבר: צריך להבין שהמינויים האלה - - -

וליד טאהא: לא, אני דיברתי על המינוי שלך.

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: על מה שאת לא אחראית אנחנו לא - - -

דלית זילבר: אני אומרת, המינויים שלנו הם מאוד, אין לנו הרבה בכל ועדה, אנחנו רק שניים מ-18, זה לא, במועצות המחוזיות ובמועצה הארצית.

דלית זילבר: לגבי כוח אדם ומשאבי אנוש שלנו, אנחנו עושים המון מאמצים.

דלית זילבר: אין לנו היום ייצוג מספיק, אני מסכימה, אבל אנחנו עושים באמת מאמצים.

דלית זילבר: מכל מקום אני אישית גם לראסם חמאייסי וגם לאחרים ואנחנו פונים לעמותות ואנחנו שולחים להם את המכרזים שלנו, יש לנו יותר כאלה שרוצים לבוא כיועצים כי השכר יותר גבוה.

דלית זילבר: צריך לזכור שהשכר במגזר הציבורי גם במינהל התכנון הוא לא כזה גבוה, ואנחנו רוצים אנשים שהם באמת עברו את ההכשרה הנכונה ושהם באמת מצויינים ומגיעים, אנחנו עכשיו יוצאים למכרז ייעודי גם במחוז מרכז שהוא רק לחברה הערבית.

דלית זילבר: להגיד לך שאני מעדיפה שיגיעו אלי מהחברה הערבית, לאו דווקא כשזה ייעודי לחברה הערבית אבל הבנו שאין לנו ברירה.

דלית זילבר: אז אנחנו חוזרים לגישה שאומרת ייעודי רק לחברה הערבית.

דלית זילבר: אנחנו באמת עושים המון עבודה מול עמותות, יש לי פה רשימה של העמותות שפנינו אליהם, זה קשה.

דלית זילבר: אנחנו נשמח ושוב, העברנו את כל המכרזים שיש לנו, אנחנו מעבירים לכל האנשים שרלוונטיים שאנחנו מכירים, בין אם זה מהאוניברסיטה העברית ומהטכניון ומאחרים ולאל פנאר, ויד הנדיב וקו המשווה ועמותת סיכוי, שיבואו ויגישו לנו מועמדויות.

וליד טאהא: לא, תפרסמו יבואו.

וליד טאהא: זה לא הייתה הבעיה.

דלית זילבר: אבל אולי תבדוק היום גם בטכניון וגם באוניברסיטה כמה מהחברה הערבית לומדים תכנון.

וליד טאהא: מלא.

דלית זילבר: ממש לא מלא.

דלית זילבר: לצערנו לא מלא.

וליד טאהא: זה לא הדיון, אוקיי.

וליד טאהא: בסדר.

וליד טאהא: הבעיה לא נוצרה כי אין מי שיעשה את זה, יש מלא, צריך רק קצת רצון.

דלית זילבר: אז רצון יש ואנחנו מזמינים את כולם להשתתף במכרזים שלנו.

איילת שקד: בואו נתקדם לרשות האוכלוסין וההגירה.

איילת שקד: שלומי בינתיים תברר כמה לחרדים בותמ"ל.

איילת שקד: אני זוכרת שבותמ"ל הקודם היו 3,500 בנוף הגליל אבל זה רק מהזכרון שלי.

לא צריך לגרד, כשיש דברים אחרים שעברו לדברים אחרים ובכל הסקירה המקצועית ואני מאוד מעריך את דלית, ואני גם מבין שכשבאים לוועדה אז בעצם כאדם מקצועי למה היא מדברת על הבניה בחברה הערבית?

1.

כי יש מצוקה גדולה שם.

2.

כי גם יש תכנון.

גם הפרמטרים של תכנון יש להם מבטים שונים, תדריכים שונים בדברים הללו.

הייתי מצפה אבל כמינהל התכנון שיודע שגם כשמתכננים - - -

דלית זילבר: אני אגיד שבשנתיים האחרונות אושרו 14,000 יחידות דיור לחרדים.

תרשי לי לסיים.

שגם כשמתכננים, הרי על פי התדריכים שלכם, המקצועיים, לא הפוליטיים, לתכנן שכונה חרדית צריך לתכנן אותה בצורה מסוימת כמו כשמתכננים שכונות בעלות אופי מיוחד, ובכל הסקירה שלך לא מצאתם לנכון אפילו להעלות את זה, לא מצאתם לנכון להתמודד עם החוסר הזה.

אגב, באותו נושא שאמר היו"ר לגבי ייצוג בוועדות תכנון כאלה ואחרות, אני חושב, שוב, מקצועית, זה לא לשים אדם שדואג לחבר'ה.

מקצועית המבט צריך להיות כי יש גם שוני, שוני בצרכים, שוני בגיאוגרפיה.

וליד טאהא: הבנת צרכים.

הבנה של הצרכים.

אני לא יודע לאיזה עמותות את שלחת לשם, אני אשמח לשמוע לאיזה עמותות.

דלית זילבר: נציגות מהחברה החרדית אצלנו במינהל התכנון יש, גם בלשכות התכנון, גם במטה.

בוועדות הסטטוטוריות בתפקידים שהם לא סופר מקצועיים בדרגה מסוימת, אני מדבר בהחלטות.

הרי אתם יושבים ומחליטים מה הולך לותמ"ל.

למשל הותמ"ל האחרון של קרית גת מערב, מישהו דיבר?

דיברו בסוף, בגלל שאני קצת עשיתי רעש.

אבל מישהו ניסה לחשוב איך זה פותר אולי גם את הבעיה של הציבור החרדי שצריך, שהמצוקה שלו היא באותה הסטטיסטיקה שלכם.

הרי לא תצליחו לחסל את מצוקת הדיור בישראל אם לא תחסלו את מצוקת הדיור בציבור הערבי, אם לא תחסלו אותה גם בציבור החרדי.

אז איפה המניעים התכנוניים?

איפה הסתכלות על היעדים?

למה ביעדים אתם לא שמים - - -

דלית זילבר: אבל אתה לא נותן לי להתייחס.

דלית זילבר: בשנתיים האחרונות אושרו 14,000 יחידות דיור למגזר החרדי.

שנתיים אחרונות.

בשנה הקרובה כמה יש במחסניות התכנון?

דלית זילבר: ויש 17,000 שנמצאות היום בתהליכים, למגזר החרדי.

דלית זילבר: אני מדברת על תכנון.

הייתה פה ישיבה עם משרד השיכון והתברר שהמחסנית הזאת לגבי צביון חרדי ריקה, כמעט לא קיימת.

1,000 פה, 1,000 שם, 2,000 פה ו-2,000 שם.

אז בואי נתייחס לעניין הזה ברצינות.

אנחנו חלק מהמדינה הזאת, חלק מהסטטיסטיקה של מצוקת הדיור הזאת ובגלל החלטות פוליטיות של משרד השיכון שמשתמש בכוח של משרד הפנים למרות שאני בטוח שלא אהבת את ההחלטה הזאת, אבל החלטה פוליטית.

קרית גת מערב 10,000, התעלמו מתכנית שאתם תכננתם.

יש תכנית ל-10,000 יחידות דיור לחרדים שהייתה אמורה להכנס לותמ"ל - - -

וליד טאהא: אוקיי.

וליד טאהא: יעקב.

שניה אחת.

וליד טאהא: הייתי צריך לתת לך זכות דיבור.

וליד טאהא: עכשיו אתה כבר סיימת.

אין דבר, אתה תתחשבן איתי בכל מקרה.

10,000 יחידות דיור ואחרי ששר השיכון עומד על בימת הכנסת ואומר לנו 'בנגלה הבאה'.

אני יודע שאין לך מה לענות כי זו לא החלטה שלך, אבל זו החלטה פוליטית.

זו פוליטיזציה של מצוקת הדיור, זה פוליטיזציה בותמ"ל.

הייתה לכם תכנית מוכנה, שתוך חצי שנה יכלו לקבל.

וליד טאהא: יעקב, אתה רוצה לשמוע ממני, מה שאמרתי פעם שאין תכנון שאינו פוליטי.

וליד טאהא: תשכח מזה.

וליד טאהא: על כן המצב לא טוב.

איך אתה מסכים עם זה?

אתה יו"ר הוועדה.

בוא נשנה את זה.

וליד טאהא: כן, מסכים איתך.

וליד טאהא: אנחנו בדעה אחת בעניין הזה.

וליד טאהא: תומר תעשה את זה כדי לפתוח את היישבה לדיון, חברי הכנסת ידברו אז אתה תהיה מתומצת.

יאיר הירש: כבוד היו"ר רק התייחסות קטנה לנושא של הותמ"ל.

יאיר הירש: חשוב לומר, בותמ"ל האחרון, נאמר גם לפרוטוקול, אותו מתחם שדיברנו עליו יוכל להפוך גם לחברה החרדית, תכננו את זה בצורה כזאת שיהיה אפשר - - -

וליד טאהא: הוא מדבר מבחינת התאמה לצרכים.

יאיר הירש: כן אבל חשוב לומר את זה גם כרגע לוועדה.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: על כן כשמדברים על הייצוג לא בכדי שערבי או חרדי יישב, אלא כי הוא מבין יותר טוב מה הצרכים.

וליד טאהא: כי אחרים לא ממש יודעים את כל הצרכים של כל האוכלוסיות.

ההחלטה הזאת בפרוטוקול הייתה מה שנקרא קצת בשביל ההרגעה.

וליד טאהא: אבל זה גם טוב שתירגע, יעקב.

אני לא נרגע.

אבל יש לי גם קצת נסיון בתכנון ובניה, קשה לי לראות איך עושים תוכנית דואלית כזאת שמדברת על אותם דברים של שני ציבורים שאתם, אתם במינהל התכנון קבעתם שיש תדריך לתכנון אחר.

אז איך אפשר לעשות תכנית רב תכליתית?

אני לא מכיר את זה.

והייתי חבר בוועדה המחוזית בתל אביב עשר שנים.

בתכניות הכי גדולות.

את הדואליות הזאת אני לא מכיר.

איילת שקד: יעקב אתה רוצה להיות יו"ר ועדה מחוזית מרכז?

אם את חושבת שתצליחי להפטר ממני פה בבניין, התשובה היא לא.

וליד טאהא: לא, היא כנראה צופה בחירות קרבות.

איילת שקד: אנחנו בדיוק דיברנו ביננו שהיית ראש עיר טוב.

איילת שקד: תכננת את המגדלים של בסר, אז חשבתי שזה יכול להיטיב עם המרכז.

כל מי שהיה ראש עיר טוב יהיה גם חבר כנסת טוב.

אני צריך שהשרים והשרות יהיו טובים.

וליד טאהא: כל מי שהיה ראש עיר טוב יהיה חבר כנסת יותר טוב.

וליד טאהא: בבקשה תומר.

איילת שקד: אנחנו מגיעים לרשות האוכלוסין וההגירה.

אנחנו נחזור עוד לותמ"ל.

איילת שקד: טוב.

איילת שקד: כמה דגשים שלי על רשות האוכלוסין וההגירה.

איילת שקד: קודם כל הרשות הזאת עושה עבודה מאוד מאוד חשובה גם בכל מה שנוגע להגירה, גם לעובדים זרים וגם לשירות לאזרח.

איילת שקד: כמובן בסניפים של רשות - - -

רון כץ: קיבלת החלטה מעולה הבוקר.

איילת שקד: איזה?

רון כץ: בנושא אוקראינה.

איילת שקד: אה, כן.

איילת שקד: להשאיר כאן את התיירים.

איילת שקד: אני תיכף אתייחס לזה.

וליד טאהא: לא, אנחנו גם נרצה לשמוע את תומר מה בפיו לגבי כל אלה שמבקשים לצאת, לחזור.

איילת שקד: לצאת אף פעם אין בעיה.

איילת שקד: כל מי שרוצה לצאת מוזמן לצאת.

וליד טאהא: לא לצאת מישראל.

וליד טאהא: לצאת מאוקראינה.

איילת שקד: בואו נתחיל.

איילת שקד: קודם כל אני יודעת שיש מצוקה בלשכות האוכלוסין, אנשים רוצים לקבוע תור לדרכונים ולא מצליחים.

איילת שקד: זה נובע משתי סיבות, אחת בגלל שבתקופת הקורונה אנשים פשוט לא קבעו תורים ולא חשבו לטוס, אז הכל מתנקז לסוף הקורונה ושניים שבגלל גל האומיקרון היו הרבה חולים ובבידודים ולכן היו מעט עובדים ולא הייתה עבודה.

איילת שקד: עשינו תכנית בחודש האחרון שבגדול מגדילה את כמות התורים ב-250,000 בשלושה החודשים הקרובים כך שאני מאמינה שעוד חודש-חודשיים העניין הזה יסתדר.

אגב, עלתה הצעה על ידי אחד מחברי הכנסת שלנו לנסות לחשוב אולי גם לקבל קהל בימי שישי.

איילת שקד: כן, אנחנו עושים את זה.

תומר מוסקוביץ': כן, יש.

תומר מוסקוביץ': כבר עכשיו, בעיקר עובדים לא יהודים שלא צריכים לבשל לשבת, והם מקבלים על זה תוספת מאוד גדולה בשכר, אז היה השבוע למשל בעכו, 100 ומשהו קיבלו תורים ובטייבה, אנחנו מעודדים את זה וכמובן שגם עובדים יהודים יוכלו אם הם ירצו, אבל אני לא יכול לכפות את זה.

לא לכפות, לעודד.

תומר מוסקוביץ': לא, אנחנו מעודדים.

תומר מוסקוביץ': כן.

תומר מוסקוביץ': אנחנו מעודדים אותם.

תומר מוסקוביץ': גם אחרי צהריים וגם בשישי.

לא כולם מבשלים לשבת.

זה או האישה או הבעל.

תומר מוסקוביץ': בשמחה.

תומר מוסקוביץ': אנחנו מוכנים להכל.

איילת שקד: אנחנו פותחים את הלשכות בשישי, פותחים גם ברביעי.

איילת שקד: מגדילים את מספר השעות, עושים כמה דברים שאמורים בגדול להגדיל את התורים ב-250,000 ואנחנו מקווים שתוך חודש-חודשיים נראה כבר את השיפור.

איילת שקד: בכל מה שנוגע לעובדים זרים, יש מצוקה קשה של עובדים זרים בישראל, גם בבניין, גם בחקלאות וגם בסיעוד.

איילת שקד: אני הגדלתי את כמות העובדים בחקלאות, הגדלנו בהחלטת ממשלה, הגדלנו בבניין ב-30,000 ועכשיו מביאים אותם.

איילת שקד: נתתי אשרות גם לעובדים במסעדנות ובמלונאות, ואנחנו בהחלט בקרוב אני מקווה נחתום על עוד הסכמים בילטראליים כי יש מצוקה גדולה גם כמובן בסיעוד, זו גם מצוקה ידועה.

איילת שקד: בסיעוד אנחנו כרגע מנסים, בודקים מודל של שינוי העסקה שההעסקה תיעשה דרך תאגידים ולא ישירות על ידי המשפחה, אנחנו חושבים שזה יכול לחסוך למשפחות הרבה כאב ראש ולשפר את אופן ההעסקה.

איילת שקד: ענבל משאש שהיא יו"ר מינהל העובדים הזרים צריכה להגיש לי מסקנות החודש ואני חושבת שנעשה את זה.

איילת שקד: בעניין השוהים הבלתי חוקיים בישראל והמסתננים אז המספרים פחות או יותר ידועים, תיכף תומר יראה אותם במצגת.

איילת שקד: השנה יצאו מישראל כ-1,500 מסתננים בעיקר לקנדה וגם לאריתריאה וסודן ואנחנו מתכוונים לעודד ולהגדיל את היציאה מרצון.

איילת שקד: בכל מה שנוגע לאוקראינה, כמו שאמרתי יש כ-2,400 תיירים מאוקראינה שנמצאים בישראל, הם יוכלו להישאר כאן לעוד חודשיים מבלי לגשת ללשכות באופן גורף אנחנו נאריך לכל אזרח אוקראיני שנמצא כאן כחוק את אשרת השהייה.

איילת שקד: צריך להגיד שיש כאן עוד 13,000 שלא נמצאים כחוק אבל מי שנמצא כחוק בוודאי נאריך לו לחודשיים עד שנראה מה קורה שם.

וליד טאהא: 13,000 מה רלוונטי לאוקראינה, הם אוקראינים?

איילת שקד: כן.

איילת שקד: שנמצאים פה לא כחוק.

וליד טאהא: 13,000?

איילת שקד: כן.

רון כץ: ומה את עושה איתם?

רון כץ: אם עכשיו מישהו נתפס?

או-טו-טו יגיירו אותם והכל יהיה בסדר.

זה לא היא, זה מתן כהנא.

וליד טאהא: יעקב, אל תעלה לדיון שלא קשור לישיבה של היום.

מה קשור אליך?

זה יהודי.

יהיה יהודי, לא יהיה יהודי.

וליד טאהא: מה הקשר אבל?

וליד טאהא: מה הקשר?

וליד טאהא: אנחנו בישיבת גיור עכשיו?

תן לי לעשות את העבודה שלי ואני אתן לך לעשות את העבודה שלך.

וליד טאהא: חוץ מזה יש לנו את יוליה שהיא עושה את הגיור.

אנחנו נציגי מיעוטים, אנחנו צריכים לדבר.

מה לעשות.

רון כץ: אתם ניהלתם את המדינה 12 שנים הגענו למצב הזה.

ניהלתם, סבתא שלך ניהלה.

ניהלתם.

איילת שקד: עוד משהו, בגדול כשבתקופה רגילה, אז כמובן מחזירים אותם לאוקראינה, את מי שתופסים.

איילת שקד: עכשיו זה בלתי אפשרי כי אין טיסות.

וליד טאהא: משהים גם עבור אלה שנכנסו לא כחוק או שנמצאים לא כחוק?

וליד טאהא: משהים את היציאה שלהם?

איילת שקד: כעקרון לא, אבל אני אומרת שבפועל אין טיסות כרגע בין ישראל לאוקראינה.

איילת שקד: עוד דבר חשוב זה כל פרויקט הוויזות, הפטור מהוויזות לארצות הברית.

איילת שקד: פרויקט גדול שאנחנו מנהלים, יש לזה פרויקט נפרד, עובדים יום-יום מול האמריקאים ומול משרדי ממשלה אחרים.

איילת שקד: יש קשיים לא מעטים, הרבה מאוד דרישות, אבל גם שגריר ארצות הברית בישראל תום נייטס וגם השר להגנת המולדת אלחנדרו מיורקה מאוד מאוד רתומים לזה, ואני מאוד רתומה לזה ואני מקווה מאוד שנצליח לעשות את זה עד תחילת 2023.

איילת שקד: אנחנו עושים תהליך דיגיטציה, גם תומר ירחיב בעניין.

איילת שקד: הרשות לטעמי לא מספיק מתקדמת מבחינה דיגיטלית ואנחנו מתכוונים להשתפר.

וליד טאהא: רשות ההגירה?

תומר מוסקוביץ': בלשון המעטה.

איילת שקד: כן.

איילת שקד: זו דעתי ואנחנו מקווים להשתפר - - -

וליד טאהא: על פי תומר, בלשון המעטה, מה שאמרת.

איילת שקד: כן.

איילת שקד: תומר אומר בלשון המעטה.

איילת שקד: אני הייתי עדינה.

איילת שקד: אנחנו מקווים להשתפר בעניין הזה, כמה שנים טובות העסק היה תקוע מכל מיני סיבות טכניות כאלה ואחרות.

רון כץ: אבל יש לך את האיש הנכון במקום הנכון.

עם זה אני מסכים.

איילת שקד: בדיוק.

איילת שקד: אני מקווה שבאמת תומר יוכל לעשות את זה.

איילת שקד: אז תומר נתחיל כדי שיישאר זמן לשאלות.

וליד טאהא: תומר יש לך שבע דקות.

תומר מוסקוביץ': פחות.

תומר מוסקוביץ': אני אתחיל בדבר אחד, מה שכתוב בגמרא שמתחילים ממה שהקודם סיים.

תומר מוסקוביץ': אז אני אתחיל בזה שלמרות שיש לנו באמת קשיים רציניים מאוד במחשוב מסיבות שלא כרגע המקום לפרט אותן, עכשיו חזרתי מתל אביב, מטקס של אנשים ומחשבים שזה איגוד מחשבים של כל הארץ, לא רק הממשלה, וקיבלנו חמישה פרסים על שיפור שירות שעשינו, בטופס מקוון לעובדים זרים, בתשאול עובדים זרים, תשאול מבקשי מקלט במערכת שנקראת שומר זהב שמאפשרת להוציא תמונה מתעודת הזהות הדיגיטלית ואחרי כל הפרסים האלה פרס על זה שהיינו היחידים שקיבלו ארבעה פרסים.

תומר מוסקוביץ': אז יש לנו גם במה להתגאות.

וליד טאהא: אבל מאיפה קיבלת את הפרסים?

תומר מוסקוביץ': מאנשים ומחשבים.

תומר מוסקוביץ': זה רק תעודה, שום דבר לא יוצא לי מזה לתקציב.

תומר מוסקוביץ': אבל באמת עם כל הקשיים של המחשוב שישנם יש הרבה מאוד עבודה שנעשית גם ב-IT, ועוד יהיה הרבה בשנה הקרובה.

תומר מוסקוביץ': נגיע לתפקידים.

תומר מוסקוביץ': בגדול אנחנו מתעסקים בכל אזרח ישראלי, בכל תושב ישראלי, בכל מי שרוצה לעבוד בארץ, בכל מי שרוצה לטייל בארץ.

תומר מוסקוביץ': הכמויות הן משוגעות, יש פה כמעט 10 מיליון אזרחים ותושבים.

תומר מוסקוביץ': אנחנו מטפלים ב-11.2 מיליון אנשים שבאים בשערי מדינת ישראל בשנה, זה כמובן היה לפני הקורונה.

תומר מוסקוביץ': מטפלים בכמעט 10 מיליון תושבי המדינה ואזרחיה ו-550,000 בכל רגע נתון שנמצאים בארץ חלקם בהיתר וחלקם שלא בהיתר.

תומר מוסקוביץ': זאת אומרת העבודה היא אין-סופית.

תומר מוסקוביץ': אנחנו פרוסים ב-102 מתקנים, מתוכם 55 לשכות מינהל אוכלוסין, לא בכל רשות בארץ אבל בהרבה מאוד לשכות ועובדים אצלנו כ-2,400 עובדים מבקרי גבול, מפקחי הגירה, וכמובן בעובדים זרים ובמרשם האוכלוסין, כלומר גוף מאוד גדול שבעצם נוגע בכל אחד ואחת מאיתנו.

תומר מוסקוביץ': הדגשים של השרה, חשוב לי לחזור על זה כי זה גם מה שהשרה מכווינה את ההתנהגות שלנו אז קודם כל שיפור השירות לציבור, כל הנושא של ניהול התורים אבל לא רק, גם אמצעים טכנולוגיים למשל מכונות להרכשה עצמית כדי שלא יצטרכו לקבוע תור מול פקיד אלא אפשר יהיה לעשות את זה מול מכונה בתוך הלשכה או שידרוג זימון התורים אבל גם קיצור התורים באופן מירבי, צמצום מספר השוהים בישראל שלא כחוק זו בעיה קבועה, זה החלק הלא נעים של העבודה שלנו שאנחנו צריכים לקבל החלטות קשות, באמת קשות גם ברמה האישית אבל בסופו של דבר אם רוצים לשמור פה על הזהות של המדינה כמדינה יהודית ודמוקרטית אבל גם יהודית חייבים להרחיק מפה אנשים ששוהים פה שלא כדין כי מדינת ישראל היא היום אחד היעדים האטרקטיביים ביותר להגירה לא חוקית.

תומר מוסקוביץ': מצד שני יש לנו גם הרבה מאוד עובדים זרים חוקיים בארץ, צורך שהולך ומתגבר, אם אני לפני 20 שנים שהתעסקתי עם זה היינו מאוד נגד עובדים זרים כי אחוז האבטלה בארץ היה 10%, היום אחוז האבטלה בארץ חזר ל-5%, זה אומר שיש הרבה מאוד עבודה לישראלים והרבה מאוד עבודות שצריכים זרים כדי לעשות אותן, אנחנו מנסים גם לשפר את השירות למעסיקים וגם להביא יותר ויותר לאיפה שצריך, בין אם זה בבניין, בין אם זה בסיעוד, מומחים וכולי.

תומר מוסקוביץ': ואז גם להסדיר את השירות שלהם, השרה דיברה על הסיעוד אבל זה לא רק הסיעוד, יש לנו גם דיבורים עם הנציגות של החקלאים כדי לשפר גם שם את היעילות, למשל בכל מה שקשור בעבודה עונתית.

תומר מוסקוביץ': יש לנו מאמץ גדול מאוד בינלאומי למעשה של שידרוג מערך ביקורת הגבולות.

תומר מוסקוביץ': במאה ה-21 אין הגיון שבן אדם יראה אותנו או שאנחנו נדע עליו שהוא מגיע לארץ רק כשהוא מתייצב בפני הבקר, יש היום המון טכנולוגיות של מידע מקדים על נוסע, ואת זה אנחנו עושים גם כחלק מעבודה ממשלתית כללית וגם בחוקים ספציפיים שלנו.

תומר מוסקוביץ': פרוייקטי הדגל הטכנולוגיים שעשינו אותם ב-2021 ועל חלקם כבר כמו שאמרתי גם קיבלנו פרסים, יש עמדות שירות עצמי להארכת אשרה לזרים, מה שאנחנו נעשה לישראלים התחלנו דווקא עם הזרים כי זה מספרים הרבה יותר קטנים, פרויקט מידע מקדים לנוסע שאמרתי לפני רגע התחיל ממש בימים אלה כפיילוט, ממש בימים האחרונים.

תומר מוסקוביץ': טופס הגשת בקשה לעובד זר בסיעוד, אני מדי פעם מקבל מכתבי תודה שאנשים לא מאמינים 'הגשתי בקשה ותוך יום קיבלתי את ההיתר להעסיק עובד זר', אז כן, שם אנחנו רוצים להיות בכל השירותים שלנו.

תומר מוסקוביץ': תשתית הראיונות שאנחנו עושים למבקשי מקלט מבחינת צילום והקלטה זה דברים שאפילו ביחידות הארציות של המשטרה אין אותם מבחינת הקלטה של השיחה, צילום שלה, תמלול שלה, אפשרות של אנשים מהצד להצטרף לשיחה, של אנשי צוות אחרים באמת בטופ של הטופ ואנחנו הולכים גם להקים מערכת תשאול לזרים.

תומר מוסקוביץ': רק כדי שתקבלו את המושג עם מה אנחנו מתעסקים פה, אז ב-2021 בלבד שירותים מרחוק, אני לא מדבר על מפגשים בלשכה שזה כמה מיליונים אלא שירותים מרחוק ניתנו 1,720,000 שירותים מתוכם 53,000 רישיונות עבודה לזרים, 500,000 הפקת ספחי תעודת זהות, 110 תעודות לידה, למעשה יותר ויותר אנשים מבינים וזו גם הזדמנות טובה לקרוא לכל הציבור, יש לנו המון שירותים שאפשר לעשות אותם באינטרנט, לא צריך לקבוע תור, תכנסו לאתר, חלק עצום מהשירותים אתם בכלל לא צריכים לראות אותנו ואנחנו לא צריכים לראות אתכם, אתם פשוט מגישים את הבקשה ומקבלים את זה מיד והפרטים באתר.

תומר מוסקוביץ': סתם שתראו את תנועות מעברי הגבול, כמה יוצאים וכמה נכנסים, זה ב-2021.

תומר מוסקוביץ': ב-2019-2021 כמובן רואים את הנפילה העצומה שאחראית לה הקורונה ואנחנו מתחילים לראות התחלה של התאוששות.

תומר מוסקוביץ': אגב גם מתחילים לדבר גם על הפעלת שדה תעופה רמון בהפעלה תחילית כזאת ואולי גם קרוזים, זה תלוי הרבה גם במשרד הבריאות.

תומר מוסקוביץ': מספר עובדים זרים לעומת המכסות, אז במוסדות סיעוד זה אמנם כאילו 0 מול 2,000 אבל זה נסגר כמו המאזן ב-31 לדצמבר, בינואר הם כבר התחילו להכנס.

תומר מוסקוביץ': החלטת ממשלה שפעם ראשונה מכניסה עובדים זרים חוקיים למוסדות סיעוד ולא לסיעוד בבתים.

תומר מוסקוביץ': בבניין יש לנו כרגע מחסור, אנחנו עובדים מאוד מאוד קשה.

תומר מוסקוביץ': אגב, חלק מהסיפור של אוקראינה משפיע גם על זה כי יש לנו עכשיו עובדים שצריכים להתמיין, לעבור בחינות באוקראינה גם במארס וגם באפריל אבל אנחנו לא יודעים מה יהיה.

בסיעוד יש הרבה מאוד עובדים ועובדות שמצויינים ומצויינות ובסופו של יום בגלל כל מיני תקנות של כמה שנים - - -

תומר מוסקוביץ': אני אענה לזה.

זה היה יכול לחסוך לכם המון טראפיק בקטע הזה.

תומר מוסקוביץ': אני יודע, הרבה פעמים זה הפתרון הקל שאנחנו שומעים עליו אחר כך בהשתקעות, כי בעקרון עובד זר יכול להיות פה 63 חודש.

אז תשנה אולי את החקיקה בעניין הזה.

תומר מוסקוביץ': לא, זה לא עניין של חקיקה.

השאלה אם זה משהו בין לאומי.

תומר מוסקוביץ': לא, זה לא בין לאומי.

תומר מוסקוביץ': זה עניין שלנו שאנחנו פה כל הזמן מאזנים.

תומר מוסקוביץ': תראה, בבסיס עובד זר היה צריך להיות פה 63 חודשים ולצאת, אז כבר עוד לפני 20 שנה התחלנו להאריך את זה, שאם המטופל שלו עדיין צריך אותו, כלומר שהמטופל שלו עוד חי אז אין הגבלה, הוא נשאר עם אותו מטופל עד אריכות ימים ושנים.

תומר מוסקוביץ': אחרי זה הארכנו את זה אחרי כל מיני ועדות הומניטריות וכל מיני מקרים קשים, אבל בסוף יש פה שני אינטרסים.

תומר מוסקוביץ': יש את האינטרס שהוא מאוד חיוני ומצד שני, תראה, יש המון עובדים זרים, עובדות זרות בסיעוד בסופו של דבר משתקעות פה וברגע שהן מקבלות את המעמד הן כבר לא עובדות בסיעוד, שיהיה לך ברור.

תומר מוסקוביץ': ואז יש להן גם את המשפחות שלהן.

תומר מוסקוביץ': לך אני לא צריך להדגיש את החשיבות של שמירת הזהות של המדינה.

תומר מוסקוביץ': זה מחיר שמשלמים.

תומר מוסקוביץ': תראה זה הליכה, זה אוי לי מיצרי ואוי לי מיוצרי כל הזמן, וזה כל הזמן לאזן בין האינטרסים כשהאינטרס של המשפחות הוא מיידי וקולני וצודק וצועק ובצדק, והאינטרס של המדינה אנחנו צריכים לצעוק אותו כי בלעדינו אף אחד לא יצעק אותו.

תומר מוסקוביץ': יציאה מרצון זו גם תופעה שצריך להגיד אותה, רק היום העברתי המלצה שגם קורבנות סחר נוכל להכניס לתכנית של יציאה מרצון.

תומר מוסקוביץ': לכאורה זה נראה כאילו משהו שהמדינה היא פראיירית שמשלמת כסף כדי שמי שנמצא פה לא כדין יצא, אבל בסוף זה הכסף הכי קטן.

תומר מוסקוביץ': בסוף זה לתת להם את הכסף, לזהות אותם ביומטרית שלא יוכלו לחזור פה עם דרכונים אחרים.

תומר מוסקוביץ': אגב אנחנו מקבלים הרבה מאוד, אנחנו עוקבים אחריהם במדינות שהם חוזרים אליהם, הם שולחים לנו תמונות של החתונות שלהם, פה הם לא יכולים להקים משפחות הרבה פעמים כי לא נכניס את בנות הזוג שלהם.

תומר מוסקוביץ': בסופו של דבר זה הפתרון הכי טוב, זה להוציא אותם מרצון.

רון כץ: תשלח מתנה.

תומר מוסקוביץ': אני מוכן, תאמין לי.

איך אמרנו, העיקר שיצאו.

תומר מוסקוביץ': הכל, רק שיצאו.

תומר מוסקוביץ': הלאה.

תומר מוסקוביץ': הרחקת זרים, גם את זה אנחנו עושים.

תומר מוסקוביץ': שימו לב להרחקות של אוקראינה.

תומר מוסקוביץ': אוקראינה, בכלל מדינות מזרח אירופה, צריך להגיד את זה ביושר, כולם מכירים פה את האריתראים ואת הסודנים כי הם בולטים בחיצוניות שלהם אבל ההגירה הלא חוקית ממזרח אירופה היא הבעיה היותר גדולה, היא גם מלווה בהרבה מאוד הגירה חוקית שאנחנו מעודדים אותה והמיון הזה בין ההגירה החוקית, זאת אומרת התיירות החוקית או העובדים הזרים החוקיים וההגירה הלא חוקית הוא מאוד קשה ומאוד מאתגר אותנו.

תומר מוסקוביץ': דגשי תכנית העבודה, ובזה אני אסיים.

תומר מוסקוביץ': אז ככה, גיבוש פתרונות למסתננים, כמו שהשרה אמרה, זה כל הזמן על ראש שמחתנו.

תומר מוסקוביץ': הפעלה חיצונית של מוקד השירות, שמעתי היום גם תלונות.

תומר מוסקוביץ': מוקד השירות שלנו לא מתפקד בצורה טובה, זה באמת האנדר-סטייטמנט של השנה, ואנחנו עושים פעולות כדי להפעיל אותו באמצעות ספק חיצוני כמו שהיה בגוף הקודם שניהלתי, ששם למרות שטיפלנו ב-700,000 אזרחים לעומת 10 מיליון, ענינו לפי 10 יותר שיחות ביום.

תומר מוסקוביץ': אנחנו צריכים לפתח את מערכת המחשב, זה מה שהשרה רמזה עליו על העיכובים הגדולים במערכת איתן, מה ששם את מערכת אביב, המערכת שמטפלת במינהל האוכלוסין והיא תשתית מדינה קריטית, היא תשתית מאוד ישנה, פותחה לפני עשרות שנים ומזמן היה צריך להחליף אותה, זה לצערנו הולך מאוד לאט ועכשיו אנחנו נותנים לזה את הדגשים החזקים ביותר.

תומר מוסקוביץ': הטמעת תפיסת שירות רשותית יחד עם פיתוח מוצרים דיגיטליים, אנחנו אחד המשרדים הראשונים שמינה מוביל דיגיטלי להוביל פרויקטים במשרד.

וליד טאהא: טוב, לא עמדת בהתחייבות תומר, וחרגת מהזמן.

וליד טאהא: אז משפט סיכום.

תומר מוסקוביץ': משפט סיכום, חובתנו לשרת את האזרחים.

תומר מוסקוביץ': אני אגיד משפט סיכום מה שהכהן הגדול היה אומר ביום כיפור.

תומר מוסקוביץ': יותר ממה שקראתי בפניכם יש בספר הזה, מוזמנים לעיין במצגת.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: אז תשלח את המצגת ואנחנו נפיץ אותה למי שירצה לעיין בה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: יש נושאים מאוד אקוטיים שאתה לא דיברת עליהם ולא הזכרת אותם אז אולי אוסאמה ירצה לדבר עליהם.

אוסאמה סעדי: לא בכדי, הפיל שבתוך החדר לא הוזכר.

וליד טאהא: תודה על ההמתנה, ישבתם בשקט.

וליד טאהא: יש חברי כנסת שלא סבלו את הישיבה ויצאו.

וליד טאהא: אז בבקשה, ח"כ אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: תודה אדוני היו"ר, כבוד השרה, חבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: מדובר במשרד חשוב ולכן אנחנו ישבנו ושמענו את כל הסקירות גם של השרה וגם של המנכ"ל.

אוסאמה סעדי: של דלית ושלומי ותומר.

וליד טאהא: שלומי לא דיבר אבל בסדר.

איילת שקד: שלומי מדבר איתך כל היום.

איילת שקד: כל היום 'הרגע ניתקתי עם ווליד'.

אוסאמה סעדי: כן, אנחנו משגעים אותו.

אוסאמה סעדי: זה בסדר.

אוסאמה סעדי: גבירתי השרה, אם אנחנו מדברים על תכנון ואנחנו בעד תכנון ואנחנו בעד בניה חוקית צריך לאפשר את זה.

אוסאמה סעדי: ואם לא מאפשרים, כמה שתעשו וכמה שנעשה חוקים וכמה שתעשו אכיפה, זה לא יעזור.

אוסאמה סעדי: הכי טוב זה לבוא לתת לאנשים לאפשר להוציא היתרים, לתכנן.

איילת שקד: אבל זה מה שאנחנו עושים.

אוסאמה סעדי: לא, אז אני אומר - - -

וליד טאהא: זה הכי טבעי.

וליד טאהא: לא הכי טוב.

וליד טאהא: הכי טבעי.

וליד טאהא: לתכנן לאנשים.

אוסאמה סעדי: אבל לא עושים את זה.

איילת שקד: אבל כן עושים.

אוסאמה סעדי: לא, עכשיו התחלתם לעשות.

איילת שקד: נו.

וליד טאהא: לא, המצב לא טוב, השרה.

וליד טאהא: אין חולק שהמצב לא טוב.

אוסאמה סעדי: אני אומר, אני שמעתי אותך ואני מכיר את הדעות שלך ואת הרעיונות שלך ואנחנו חלוקים, זה בסדר, ושאת רוצה לבנות בנגב ואת רוצה לבנות בגולן.

איילת שקד: אבל מה הקשר?

איילת שקד: אנחנו מתכננים עכשיו ברמלה, בכפר קרע, בטירה, באום אל פאחם.

אוסאמה סעדי: אבל שניה, אני מדבר על הנגב.

אוסאמה סעדי: בנגב עדיין יש הריסות יום יום, דחפורים שעובדים.

איילת שקד: כי בונים לא חוקי.

אוסאמה סעדי: אבל אין תכנון שם.

איילת שקד: בסדר, אז מתכננים.

איילת שקד: עכשיו בונים שלושה ישובים חדשים, מגדילים את רהט.

אוסאמה סעדי: זה לא שלושה ישובים חדשים.

אוסאמה סעדי: זה שלושה ישובים שהם ישובים קיימים, אתם לא הכרתם בזה במשך שנים ועכשיו אתם עוד מדברים מדברים מדברים, מאז השר עמיר פרץ אדוני היו"ר, מדברים על שלושת הישובים האלה כאשר חלק גדול מהעניין הזה זה התכנסות שהתכנסות משמעותה מ-12,000 ל-3,000.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, התושבים שם לא יסכימו.

איילת שקד: לא יסכימו, לא יהיה ישוב.

איילת שקד: אי אפשר להיות פזורים על 13,000 דונם וכשאנחנו רוצים לכנס אותם לישוב עם תשתיות, עם מבנים כמו שצריך אז אתה אומר לי 'לא יסכימו'.

איילת שקד: לא יסכימו, לא יהיה ישוב.

איילת שקד: מאוד פשוט.

אוסאמה סעדי: אבל 12,000 זה הקרקע שלהם.

איילת שקד: אני לא נכנסת לזה עכשיו.

וליד טאהא: השרה, אוסאמה, ישוב מתוכנן לו כמות מסוימת של שטח וכל השאר יהיה לתכנון עתידי לישוב עצמו.

וליד טאהא: אי אפשר לעשות תכנון בישוב, אז אולי תעני בצורה הזאת יותר עדיף, כי האדמה, אני אומר את זה כי זה מה שהולך להיות.

וליד טאהא: האדמה הזאת היא עומק עתידי לתכנון לאותו ישוב, אבל לא מתכננים על 13,000 מהמכה הראשונה כי מספר התושבים אולי לא מצריך לתכנן כל כך הרבה.

וליד טאהא: אבל הסוגייה היא הרבה יותר רחבה.

וליד טאהא: היא עקרונית.

איילת שקד: אוסאמה, כל ישוב שיתוכנן ותהיה שם גם בניה רוויה והיא תיתפס והישוב יצטרך לגדול, הוא יגדל.

איילת שקד: אבל שיעבדו מסודר.

וליד טאהא: אז איפה הוא יגדל?

וליד טאהא: יגדל לאדמות שסמוכות לישוב.

אוסאמה סעדי: אבל יש הבדל בין קרקע עתידית בתוך השטח וזה תחום השיפוט גם אם זה עכשיו לא בבנייה - - -

וליד טאהא: אוסאמה, אני לא רוצה, אני ראיתי, אתה והשרה נפלתם בנושא טכני.

וליד טאהא: זה לא הנושא.

וליד טאהא: כמה מתכננים עכשיו לישוב כי זה מה שהוא צריך עכשיו.

וליד טאהא: בהמשך האדמות האלה יהיו מיועדות לתכנון של אותו ישוב.

וליד טאהא: לא צריך עכשיו להפוך את זה לעניין לאומי.

אוסאמה סעדי: אני אמרתי לאומי?

וליד טאהא: לא, אני אומר, הרי - - -

אוסאמה סעדי: אני אומר, אם הכוונה היא 12,000 ואיך שאמרה השרה שמצמצמים את זה ל-3,000 ושאר הקרקע מופקעת והיא לא לתושבים זה - - -

וליד טאהא: מה זה מופקעת והיא לא לתושבים?

וליד טאהא: לאן היא תהיה בהמשך?

איילת שקד: ווליד, הוא סתם, זה סתם - - -

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, אבל אני לא רוצה להכנס לוויכוח.

אוסאמה סעדי: אני אומר גבירתי השרה, אם מתכננים ורוצים לתכנן, ובאים באותו ממש, במקביל, נותנים אכיפה וקנסות, אני מציע תשקלו את זה, הרי כל העניין הזה של יחידת אכיפה שהיא במשרד האוצר, אין שום קשר למשרד האוצר עם אכיפה ובניה.

אוסאמה סעדי: אתם יש מינהל תכנון.

איילת שקד: נכון.

איילת שקד: זה היה בפנים וזה עבר לאוצר.

אוסאמה סעדי: זה היה בפנים.

אוסאמה סעדי: אז אני אומר הכי טבעי, כי כשאנחנו מדברים עם דלית, מדברים עם שלומי, אומרים לו 'תשמע, יש קנסות של 600,000 ו-900,000 באזור תעשיה בטירה, או בעראבה ומתכננים את זה ויש אופק תכנוני' אז אני הולך ליחידה ולאבי כהן ואומרים לי 'תשמע, אנחנו עובדים במקביל'.

אוסאמה סעדי: הכי טבעי זה שהיחידה הזאת תועבר למשרד הפנים, אם אנחנו לא רוצים לדבר פוליטיקה.

וליד טאהא: תסכם אוסאמה.

אוסאמה סעדי: אני אומר, בעניין ועדות גבולות וזה, גבירתי, אני פניתי אליכם גם בשאילתות וגם פה וגם אני חושב שהיו - - - בעניין ג'דידה-מכר אמרתם שאתם בודקים, אני מבקש לזרז כי זה מעכב את הותמ"ל.

אוסאמה סעדי: בג'דידה מכר יש ועדת גבולות ויש המלצה.

וליד טאהא: יש ישובים שהיעדר החלטה לגבי ועדת גבולות מעכב גם דברים אחרים.

אוסאמה סעדי: תוקע את הותמ"ל.

אוסאמה סעדי: אז אני פניתי ושאלתי אותך, אמרת - - - נוספת.

קריאה: אני לא מכיר - - -

אוסאמה סעדי: אני כבר פעם רביעית.

אוסאמה סעדי: ועניין אבו גוש, אני מבקש שתשקלו את זה עוד פעם.

אוסאמה סעדי: לא יעלה על הדעת אחרי שיש ועדה והמלצה להרחיב את השטח של אבו גוש, גבירתי השרה לא מקבלת את ההמלצה ומעבירה את הקרקע הזה, זה לא עניין עכשיו של ערבים וחרדים.

היא לא מעבירה שום דבר.

איילת שקד: זה לא קשור, זה שני דברים שונים.

איילת שקד: יש הרחבה של אבו גוש ויש הרחבה של קרית יערים.

איילת שקד: אני פשוט אמרתי שהישוב קרית יערים הוא באמת הגיע למיצוי שלו וצריך למצוא דרך גם להרחיב אותו.

איילת שקד: זה לא קשור לאבו גוש בכלל.

אוסאמה סעדי: אבל את לא קיבלת את ההרחבה של אבו גוש.

יאיר הירש: כי זה באותו מנדט.

אוסאמה סעדי: לכן אני מבקש שתשקלו את זה והרחבה של אבו גוש.

זה שוב כי משרד האוצר התערב בוועדת הגבולות.

יו"ר ועדת כספים.

אוסאמה סעדי: משהו קצר לעניין הזה של רשות האוכלוסין, העניין של העומס.

אוסאמה סעדי: גבירתי השרה, באמת משרד הפנים עם השר הקודם התחיל בהנגשת לשכות רשות האוכלוסין וההגירה בישובים ערביים.

איילת שקד: נו, פתחו באום אל פאחם.

אוסאמה סעדי: אני יודע.

אוסאמה סעדי: באום אל פאחם, בטייבה, בסכנין, בדיר אל אסד, ברהט, אבל יש עוד ישובים גדולים ואנחנו עכשיו רואים שכאשר יש עומס אז - - -

איילת שקד: אז כולם באים ללשכות האלה.

איילת שקד: כולם הולכים לאום אל פאחם.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר שצריך לעודד את זה, יש בערים וישובים, יש בטמרה, בשפרעם, אני סתם זורק עכשיו ישובים גדולים שאתם יכולים.

אוסאמה סעדי: אבל אני רציתי להתמקד, לא יעלה על הדעת שבסקירה של משרד הפנים ושלך תומר, שא תה יודע כמה אני מעריך אותך, שלא תהיה שום התייחסות, עובדים זרים, עובדים זרים, אבל על העניין הזה של איחוד משפחות ושל מתן היתרים אתה לא תגיד שום מילה.

אוסאמה סעדי: זה לא מקובל עלי.

אוסאמה סעדי: גם אם יש עכשיו חוק ואנחנו דנים בזה ודנו בזה אתמול ונדון בזה מחר, אבל ההוראות שהוצאת גבירתי השרה, אני אומר לך, עכשיו התחילו אנשים לקבל אישור קבוע.

אוסאמה סעדי: מזמינים אותם מהלשכה, שהם מעל 50, אבל אני שואל, מישהו בן 45 שכבר יש לו 20 שנים איחוד משפחות וכל שנה מאריך, למה לא נותנים לו?

אוסאמה סעדי: למה הגבלת את זה, אני מדבר על הבקשות הקיימות במאגר.

אוסאמה סעדי: אני מבקש שאתם תטפלו בכל הבקשות האלה.

אוסאמה סעדי: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה ח"כ אוסאמה סעדי, יש כמובן המון דברים נלווים לקטע הזה של החוק האנטי אזרחי שקוראים לו חוק האזרחות, אבל אפשר לדבר עליהם בהרבה הזדמנויות, יש כאלה דברים שהם טכניים לחלוטין, שצריך באמת להתקדם איתם.

וליד טאהא: נגיד תומר, מה הבעיה של הלשכה עם אמא שהביאה ילדים לעולם, למה זה לא מופיע בנספח תעודת הזיהוי שלה וזה לא מופיע בנספח תעודת הזיהוי, ואז כשהילד צריך להתאשפז בבית החולים אמא שלו וכל אמא פה תחוש את זה על עצמה, לא יכולה להיות על הראש שלו ליד המיטה.

וליד טאהא: כי הוא לא רשום בנספח תעודת הזיהוי שלה.

וליד טאהא: אז צריך לסיים את זה ולאלתר, ולא לענות את האנשים בקטע של רישום ילדים בנספח של תעודת הזיהוי של האמא או של האבא במקרה הזה.

וליד טאהא: ועוד הרבה מאוד דברים שהם בסיסיים, אין להם קשר למחלוקת הפוליטית בכלל.

וליד טאהא: הם בין כה וכה נמצאים בארץ, ורק צריך להפסיק לענות אותם בדברים הבסיסיים האלה.

וליד טאהא: תודה אוסאמה.

וליד טאהא: ח"כ יעקב אשר בבקשה.

וליד טאהא: לקחת 10 דקות זכות דיבור ללא רשות, עכשיו אני נותן לך דקותיים.

וליד טאהא: אני מתחיל לספור.

מה זה דקותיים?

אפילו איחוד משפחות עם דקותיים אני לא - - -

וליד טאהא: אי אפשר לעשות.

וליד טאהא: התחלתי לספור.

וליד טאהא: דקותיים.

אם אתה רוצה שאני לא אדבר, ווליד, אז אני לא אדבר.

רק תגיד.

וליד טאהא: לא, דיברת עשר דקות.

וליד טאהא: אל תתבכיין לי שלא תדבר.

אני מכבד אותך.

בוא לא נבדוק לפי הזמן.

ברגע שיפסיק להיות לך מעניין אז תגיד לי.

טוב, אני קודם כל רוצה באמת כן לשבח את עבודת השרה ואת הצוות שלה שהיא באמת מוקפת באנשים טובים, אנשי עשיה שאנחנו מכירים מפעילויות קודמות, אם זה תומר ואחרים, ובאמת נעשים הרבה דברים חשובים במערכת היחסים בין השלטון המקומי למשרד הפנים, אנחנו רואים את זה גם כאן בדיונים אצלנו שהם באים די מאוחדים ביחד בדעות שלהם, ואני רואה שאתה מחייך.

וליד טאהא: לא בהכל.

אבל באמת יש התייחסות לצרכים של המוניציפליים, אני לא רוצה להכנס כרגע לנושא מענקי האיזון, או נושאים אחרים.

העלו פה נושאים של הרבה רגולציה שראש עיר צריך לעשות משהו הוא צריך לעבור גיהינום עד שמאשרים לו משרד האוצר ומשרד הפנים, אז אם התהליך הזה יצליח אני משבח את זה.

אבל עד כאן השבחים.

וליד טאהא: יש לך דקה לצד השני.

אתה תתן לי כמה שצריך.

אני פונה מכאן לשרת הפנים.

ואני אומר, אתם אחראיים לתכנון בכלל המדינה.

יושבים אנשי מקצוע וההסתכלות היא שמסתכלים מי הצרכנים ובצרכנים יש ציבור ערבי, ציבור יהודי, שבאפיונים שאתם קבעתם וקבעתם נכון מקצועית שצריך לתכנן לציבור מסוים תכנון אחר, לא צבע הקרמיקה בבית, אלא בשטחי ציבור, בצרכים שהוא צריך, בתחבורה שהוא מוטה תחבורה הכי גדול ואז כל העיר נראית אחרת, זאת אומרת עיר שמתוכננת לציבור חרדי צריך יותר אוטובוסים, הכבישים יותר רחבים וכולי.

ומה שקורה פה שבעצם היום אתם לא מסתכלים על הכל.

אתם מסתכלים על מה שאתם מכירים או על מה שמכריחים אתכם.

איילת שקד: לא - - -

רגע, דקה.

וליד טאהא: תסיים ואנחנו ניתן לשרה לענות.

וליד טאהא: אבל תסיים באמת.

וליד טאהא: הרעיון ברור.

וליד טאהא: דיברת על זה.

תן לי רק לסיים את הרעיון.

לכן אני אומר, אני שמעתי ואני שמח, התכנון לחברה הערבית והתכנון לחברה היהודית.

התכנון לחברה היהודית זה לא שאני בא ואומר 'גם אני, גם אני'.

אין פה תכנון.

מחסניות התכנון כמעט וריקות בכל הנוגע לזה.

ולא רק שלא ממלאים אותם, אלא בגסות לב קיבלו את ההחלטה הזאת שבסוף הצליחו להנפיק אותה שיבדקו אם אפשר יהיה לעשות הלאה.

אני אומר דבר אחד, אין לכם כוח מול ראשי הרשויות.

אדוני היו"ר, אתה גם מכיר את זה בצורה אחרת.

כשבאים להגיד 'תקים שכונה חרדית' במקום כמו באר שבע שיש להם 30,000 יחידות דיור היום על הסט, באשקלון עם 20,000 יחידות דיור, במקומות הללו אנחנו אומרים 'תנו לנו 3,000 יחידות דיור במקום הכי פחות אטרקטיבי עם שני כיווני אוויר בלבד' אוקיי?

אי אפשר, אז את שרת הפנים, יש לכם כוח.

אתם לא יכולים לעשות את זה.

זאת אומרת שלציבור הזה, אם אתם לא מוצאים פתרונות אחרים כמו קרית גת מערב ושפיר, והמקומות הללו, אתה יודע לאן הם שולחים אותנו בסוף?

וזה הם יציגו תיכף, לכסייפה.

ואני לא רוצה להפריע לך שם.

לא רוצה.

וליד טאהא: טוב, אז אני רוצה להודות לך שאתה לא רוצה להפריע לי.

וליד טאהא: אני אאפשר לחברי הכנסת לומר את הדברים שלהם ואחרי זה תעני, תכתבי לך את ההערות.

וליד טאהא: אבל יעקב, באמת אני רוצה להודות לך.

מילת סיום.

אני אומר, לתכנון, מי שמכיר, יש כוח של הדרה.

אפשר להדיר הרבה מאוד אנשים - - -

וליד טאהא: ועוד איך יש לו כוח הדרה.

יש לו כוח אדיר.

אנחנו היום חווים את זה על בשרינו ואני אומר - - -

וליד טאהא: תודה שהתחלת להרגיש אותנו.

לא הייתה פעם אחת שלא תמכנו בדברים שלכם.

וליד טאהא: אני מודה לך שהתחלת להרגיש אותנו.

וליד טאהא: בסדר.

תודה רבה.

אבל חבל שאתה מפריע לי.

וליד טאהא: טוב, קח חצי משפט.

לא, אני אומר, הזוגות הצעירים שלנו, גבירתי השרה, אין להם פתרונות היום.

דבר אחד נוסף שקשור לרשות האוכלוסין - - -

וליד טאהא: לא, אנחנו נסיים.

וליד טאהא: ח"כ יעקב אשר אני מאוד מודה לך על ההשתתפות ועל ההערות שנתת, אבל עכשיו אנחנו נעביר את זכות הדיבור לעמיתך ח"כ רון כץ בבקשה.

עוד דקה לגבי הסניפים.

וליד טאהא: בסוף אם יישאר ניתן לך.

אז אני מבקש לשמור את זכותי, ואם לא אני אנסה לקחת אותה לבד.

אתה לא תפריע.

תודה.

וליד טאהא: טוב.

וליד טאהא: ח"כ רון כץ.

רון כץ: תודה רבה אדוני, גבירתי השרה, קודם כל אני רוצה להתחיל ולומר שמרגישים את הרוח שלך במשרד הפנים, אני הייתי סגן ראש רשות בעיר גדולה - - -

איילת שקד: בפתח תקוה.

רון כץ: כן.

רון כץ: ויש שינוי מורגש.

רון כץ: ואני דווקא רוצה לחזור לצד של הרשויות.

רון כץ: אני חושב שעושים שינוי טוב ושינוי מבורך צריך לחזור ליסודות ולאיך נראית עירייה ומה הסמכויות של חבר מועצה, מה הסמכויות בתוך העיריות הקיימות, כי כשבונים משהו חדש על יסודות שהם לא מספיק טובים, אני לא רוצה להגיד רעוע אבל לא מספיק טוב, אי אפשר באמת לקדם את זה.

רון כץ: וכשרוצים להעביר סמכויות מהשלטון המרכזי לשלטון המקומי זה דבר גדול ודבר חשוב, אבל עם זאת צריך להסדיר כמה דברים בסיסיים של איך נראית עירייה.

רון כץ: יועץ משפטי, מי יכול לפטר אותו, אני חושב שיועץ משפטי צריך, השורה התחתונה של החתימה צריכה להיות של משרד המשפטים ובגזבר צריכה להיות שלך.

רון כץ: אני לא חושב שראש רשות צריך לשלוט כמו קאובוי בעיר שלו ואני מאוד מעריך רשויות ואני חושב שהם עושים עבודה מופלאה וראו את זה גם בקורונה.

רון כץ: אבל אני חושב שהצורה שרשות מתנהלת היום לפי פקודה של המנדט הבריטי לא מתאימה לזמנים שלנו ולעידן שלנו.

רון כץ: לא יכול להיות שחבר מועצה, אם ירצו בטובתו אז יוכל לעשות הכל ויהיה משמעותי בצורה בלתי רגילה, וחבר מועצה אחר לא משנה כמה מנדטים יש לו, לא יספרו אותו.

רון כץ: ואני אומר את זה בתור מי שהיה כל החיים בקואליציה, אני הייתי דווקא בצד הטוב אבל תמיד ראיתי את זה שלא הגיוני שיו"ר אופוזיציה לא יהיה לו אפילו משרד או טלפון או שלא יוכל לפנות לפקידים כי יש הנחיה של ראש הרשות או המנכ"ל שהפקידים לא יענו לו, או אין לו מייל עירוני או כל דבר אחר, וזה פתח אדיר לשחיתות שלטונית אמיתית.

רון כץ: אני חושב ששם דווקא את, כי יש לך גם את היכולת וגם את הכוח הפוליטי לעשות את זה, זה יהיה חסר תקדים ובאמת שינוי אמיתי ברשויות המקומיות, ומשם יהיה אפשר לעשות דברים גדולים.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: וכמובן שמה שאני אוכל לעזור בזה, אני אשמח.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: ח"כ מוסי רז בבקשה.

מוסי רז: גבירתי השרה, ראשית תרשי לי לברך אותך על ההחלטה בעניין עמק השלום, אני מקווה שאני אוכל לברך אותך גם על החלטות בעניין שלם, לא רק בעניין - - - זה יהיה כנראה יותר קשה.

מוסי רז: אני רוצה להעלות שלוש סוגיות ממש בקצרה.

מוסי רז: אחת, את התכנית לבנות ישובים חדשים בנגב, שאני מניח שידוע לך חילוקי הדעות בעניין והפגיעה החברתית בישובים הקיימים שנגרמת כתוצאה מישובים כאלה, אני יכול להעיד גם מהישוב שאני גר בו במרכז הארץ, שישובים חדשים שואבים את האוכלוסייה היותר חזקה מהישובים הקיימים.

איילת שקד: איפה אתה גר?

מוסי רז: בשוהם, שפגע מאוד ברמלה ולוד.

מוסי רז: לא משנה, אני באתי מירושלים אבל לא חשוב.

מוסי רז: שנית, הבעיה הסביבתית.

מוסי רז: הארכת צירי הנסיעה והפגיעה בשטח הפתוח.

מוסי רז: האם יכול להיות שתשקלי או לבטל או לצמצם את התכנית, או לפחות לקבוע שהישובים האלה יהיו ישובים עם אפס פליטות, זאת אומרת כל מה שייבנה שם יהיה בעזרת אנרגיה מתחדשת, אנרגיית שמש, ולא יובא לשם חשמל לדוגמה.

מוסי רז: זו שאלה ראשונה.

מוסי רז: שאלה שניה שאני רוצה לשאול אותך, אתמול נציגת משרדך בוועדת החוץ והבטחון הביאה נתונים בנוגע לחוק האזרחות ובעצם לפי הנתונים שהיא הביאה, 70% מהבקשות לא לאזרחות וגם לא לתושבות, להשאר בארץ, של בני זוג נשואים בין 2017-2021 טרם כניסתך לתפקיד אושרו, לעומת זאת מאז שנפל החוק בגרסתו ביולי, קצת לאחר כניסתך לתפקיד, רק 3%.

מוסי רז: האם זה לא נראה לך הבדל - - -

איילת שקד: אתה מתכוון לאישור מת"ק?

מוסי רז: כן.

מוסי רז: זה הנתונים שמסרה נציגת המשרד.

מוסי רז: בין 2017-2021 70%, מאז יולי ועד עכשיו, 3%, היא סייגה שזה לוקח קצת זמן, אז ה-3% יעלה, אבל זה לא יעלה ל-70%.

איילת שקד: כנראה שזה לוקח זמן.

מוסי רז: אוקיי, אז את חושבת שזה יעלה ל-70%.

איילת שקד: לא אמרתי שיעלה ל-70%, אבל 3% נראה לי מעט.

מוסי רז: מה שאני רוצה לשאול האם יש מדיניות אחרת, זה מה שחשוב לי לדעת.

איילת שקד: לא.

מוסי רז: שאלה השלישית בעניין מבקשי המקלט, הרי יש בודדים מתוך עשרות האלפים או אולי מספר עשרות, שעברו את הוועדה המיוחדת.

מוסי רז: מדוע את לא נותנת להם מעמד של פליט?

מוסי רז: הרי מדובר על אנשים ממש בודדים, אולי עשרות, אני לא יודע.

איילת שקד: לענות?

וליד טאהא: עוד מעט.

וליד טאהא: אני רוצה לתת לד"ר שני בר-טוביה שתי דקות בבקשה, כי הזמן לוחץ מאוד.

וליד טאהא: מפורום ארגוני הפליטים ומבקשי המקלט.

וליד טאהא: אם סיימת בזה מוסי, אז שהיא תגיד את הדברים שלה.

וליד טאהא: בבקשה.

שני בר-טוביה: בדיוק, תזמון מצוין.

שני בר-טוביה: תודה רבה על ההזדמנות לדבר ועל הדיון החשוב.

שני בר-טוביה: האמת שאני מעבר לדקויות של מערכת המקלט ואני בטוחה שהשרה מאוד בקיאה ובכל הפרטים ובהסטוריה, המצגת, כל מה שקשור למבקשי המקלט, זה הרגיש כאילו אנחנו עדיין ב-2012, ואנחנו עשור אחרי.

שני בר-טוביה: במובן הזה שהמטרה של להרחיק אותם, את מי שחלקכם כאן מכנים מסתננים, חלקנו מכנים מבקשי מקלט, ומבקר המדינה בוא נגיד ככה, מכנה זרים שאינם ברי הרחקה, אז בואו נדבוק בזה.

שני בר-טוביה: המטרה של לנסות ולהרחיק אותם היא מאז שהם התחילו להכנס, 2006, 2007, ושוב כאמור, מאז 2012 אין כניסות חדשות, אנחנו עשור אחרי.

שני בר-טוביה: אני רק רוצה להגיד, וזה היה תחום המחקר שלי בדוקטורט אז אני אומרת את זה עם סטמפה אקדמית, אין אף מדינה מערבית, זו השורה התחתונה, הדקויות של מערכת המקלט אפשר לעשות עליהם דיון שלם ואני מקווה שעוד יהיה כזה, כי לא היה דיון בוועדת הפנים המון זמן על מערכת המקלט.

שני בר-טוביה: אין אף מדינה מערבית שנותנת לאנשים להשאר מעל עשור עם סטטוס שהוא כל כך רזה.

שני בר-טוביה: מתוך הבנה שזה לא האינטרס של החברה שיהיו אנשים מעל עשור עם הגנה שבמדינות אחרות היא נקראת leave to remain, אתם מכירים את החומר היטב, הגנה שהיא סופר-סופר רזה.

שני בר-טוביה: היא בעצם נותנת לאנשים להשאר כאן ולא הרבה יותר מזה.

שני בר-טוביה: מצד אחד הכרה שצריך לתת את ההגנה הזאת ושלא מרחיקים לארצות המוצא בכפיה, ומצד שני שנים על גבי שנים שאין אפשרות להתקדם למעמד שבצידו זכויות.

שני בר-טוביה: לשמחתי, ואני אסיים בכך, בממשלת השינוי יש הכרה במשרדי הממשלה השונים שצריך לטפל בהם, לא רק לטובתם, לטובת החברה הישראלית.

שני בר-טוביה: אבל בגלל שדרך המלך של מעמד תושב של א' 5 היא באחריות משרד הפנים והיא לא נלקחת, משרדי הממשלה השונים נאלצים להדביק פלסטרים.

שני בר-טוביה: גם הרווחה, גם הבריאות, גם התחבורה, דברים מגוחכים אפילו ברמת, וזה אנקדוטה, האפשרות להנפיק תו ירוק.

שני בר-טוביה: משרדי ממשלה שונים נאלצים להדביק פלסטרים, אני שמחה שמדביקים את הפלסטרים האלה, אני מברכת על כל העבודה שממשלת השינוי עושה בנושא הזה ועברה רק חצי שנה, אני עוד מקווה להרבה דברים גדולים ויפים, אבל א/5 ל-30,000 איש שנמצאים כאן מעל עשור באופן חוקי זה היה פותר כל כך הרבה בעיות גם בשבילם וגם בשביל החברה הישראלית.

שני בר-טוביה: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: השרה בבקשה.

איילת שקד: אני אתחיל.

איילת שקד: בעניין מה שאמר ח"כ יעקב אשר, אני בהחלט חושבת ועובדת גם על תכנון למגזר החרדי, בנוסף לעיר כסיף שכן אני חושבת שגם החרדים צריכים לקחת חלק במעשה הציוני ליישב את הנגב, זה לא דבר רע, בניגוד לעמדת ועדות - - -

וליד טאהא: הם לא ציוניים.

וליד טאהא: את רוצה להפוך אותם לציונים בעל כורחם?

איילת שקד: הם כבר כן.

וליד טאהא: הם לא ציונים, מה הם כן?

מוסי רז: חשבתי שתגיד שישוב הנגב זה ציונות אז הבדואים - - -

וליד טאהא: אז אפשר ליישב ערבים ולהרגיש ציונות.

וליד טאהא: זה גם טוב.

איילת שקד: אני בניגוד להמלצות הוועדות הגיאוגרפיות לדוגמה גם בעיר אלעד וגם בעיר קרית יערים, מנסה למצוא פתרונות הרחבה.

איילת שקד: בעיר אלעד ישבתי עם ראש העיר, עם פרוש ואני מוכנה להעביר לו שם שטחים גדולים שהם עם איזה שהוא חלק שטחי אש, חלק עם איזה שהוא מטען אקולוגי מסוים, להעביר את זה להתרחבות העיר אלעד ושיתכננו בשמחה, אני מבינה שערים צריכות לגדול ולהתפתח ואין עם זה שום בעיה.

איילת שקד: הותמ"ל בהחלט צריך ויעבוד גם עבור המגזר החרדי.

איילת שקד: בעניין חוק האזרחות אין שינוי מדיניות מהשנים הקודמות אז כנראה שזה רק עניין של זמן אולי, אני לא יודעת, אני אבדוק את זה.

איילת שקד: בעניין הישובים בנגב, אין בכוונתי לשנות את התכנית, במשך הרבה מאוד שנים, זה נכון שהמדיניות של מינהל התכנון וגם של משרדו של נתניהו, משרד ראש הממשלה, כאן היה אבי שמחון, הייתה לא לבנות ישובים חדשים בנגב ולעבות את הישובים הקיימים.

איילת שקד: אני חושבת שבנגב כן יש ערך לבנות גם ישובים חדשים.

איילת שקד: אנחנו עוד רחוקים מליישב את הנגב כמו שצריך ואנחנו נמצאים במציאות שבה בעצם כל ישוב שאנחנו בונים, יחידות הדיור נחטפות.

איילת שקד: זה כבר לא בא על חשבון הערים כמו פעם.

איילת שקד: דימונה שיווקה השנה 3,000 יחידות דיור, זה המון.

איילת שקד: בשדרות משווקים בלי הבחנה, בנתיבות 12,000 יחידות דיור והוא רק רוצה עוד שטחים כדי לשווק עוד, וכל מה שהם רוצים נחטף.

איילת שקד: גם ברהט כמובן.

איילת שקד: זאת אומרת שצריך גם להגדיל את הערים הקיימות ואנחנו מגדילים, ומצופפים, וגם להגדיל ולצופף את הישובים הכפריים, זה לא סותר.

איילת שקד: אני כן מסכימה שבנייה של ישובים חדשים כרגע נחוצה רק בנגב.

איילת שקד: זה לא שבמרכז הארץ נתחיל לבנות ישובים חדשים.

איילת שקד: אנחנו בונים שניים ברמת הגולן כי רוצים משמעותית להגדיל את ההתיישבות ברמת הגולן, ובנגב.

איילת שקד: אלה המקומות.

למה את לא חושבת שהציבור החרדי גם לא במרכז הארץ אבל - - -

איילת שקד: אני חושבת גם וגם.

איילת שקד: אלעד זה במרכז הארץ.

לא, זה הרחבה.

כמה הרחבה יש שם?

יש שם את השביל האקולוגי שהוא בעייתי, לא תוכלו לעקוף אותו לגמרי, ויש שם את שטח האש שאפשר יהיה חלקים ממנו.

איילת שקד: בסדר, אנחנו ניקח חלקים משטח האש.

אבל זה חלקים, זה לא פתרון.

איילת שקד: בסדר.

איילת שקד: זה גם.

ושפיר, אני - - - עשר פעמים, קרית גת מערב, זה הפתרון.

וכסייפה.

אחר כך כסייפה.

איילת שקד: יעקב, אני דיברתי עם שר השיכון על שפיר ובכוונתנו לבנות שם עיר חרדית במקום טוב ליד קרית גת.

איילת שקד: כן, זה גם חלק מהתכניות.

נראה מתי זה ייכנס לליין-אפ.

איילת שקד: בעניין המסתננים או מבקשי העבודה, כי בסך הכל הם מהגרי עבודה ברובם.

איילת שקד: אני לא חושבת כמוך שצריך לתת להם א/5, אני אגיד לך גם למה.

איילת שקד: אני כן חושבת שבהחלט צריך לעודד אותם כמו שאמר ראש רשות האוכלוסין וההגירה, אנשים שעוברים למדינות שלישיות וברובם עוברים לקנדה, הם מאוד מאוד מרוצים, זאת אומרת אנחנו עוקבים אחרי זה, עם חלקם נמצאים גם, אני מניחה שגם אתם נמצאים בסוג של קשר, ברובם הם בסדר ואני לא רואה עם זה בעיה.

איילת שקד: מדינת ישראל היא מדינה שרואה את עצמה כבית של העם היהודי.

איילת שקד: יש כאן חוק שהוא יוצא דופן בכל קנה מידה שכל מי שזכאי חוק השבות מגיע לכאן ומקבל מיד אזרחות ודרכון, אין דבר כזה באף מדינה אחרת בעולם, ואנחנו לא יכולים לפתור את הבעיות של יבשת אפריקה, ואין בכוונתנו לעשות את זה, ואני חושבת ש- - -

מוסי רז: מה עם אלה שכן אושרו בוועדות?

מוסי רז: מאות אלפים, או אפילו אלפים.

איילת שקד: אלה שאושרו בוועדות, אני עוברת על בקשה-בקשה ומי שמאושר כפליט בוועדות של משרד הפנים, ברוב המקרים, לא בכולם אבל ברובם הגדול והמכריע, אני חותמת.

איילת שקד: אני יכולה לספר לך שלא מזמן חתמתי על שתי בקשות ואחרי שחתמתי הסתבר שאחד כבר חזר לאריתריאה, זאת אומרת שהוא לא באמת היה פליט.

איילת שקד: אתה מבין מה הולך שם, חזר לאריתריאה ואחד יצא לקנדה.

איילת שקד: אני עוברת עם ה וועדות ואנחנו חותמים על מי שמגיש בקשה.

תומר מוסקוביץ': יש מקרה למשל שמבקש מקלט כאילו ברח מאריתריאה וכשהוא מסתבך במשהו אז מי שמשלם לו את הערבות כדי לשחרר אותו מהמשטרה זה שגרירות אריתריאה.

תומר מוסקוביץ': יש פה מערכת שלמה שעושים מאיתנו צחוק ואנחנו צריכים להכיר בזה ולהסתכל למציאות בעיניים.

שני בר-טוביה: כל מדינות המערב שבהם הם מוכרים כפליטים כולם מהם עושים צחוק ורק - - -

איילת שקד: כל מדינות המערב לא קולטות כמו שאנחנו קולטים עליה שכל מי שמגיע לכאן מטעם חוק השבות מקבל אזרחות.

איילת שקד: זה אירוע יוצא דופן.

שני בר-טוביה: תתכבד המדינה ותסיר את חתימתה מאמנת הפליטים.

איילת שקד: לא רגע.

איילת שקד: מי שמגיע לכאן ממדינה שלישית לא נחשב פליט.

איילת שקד: זאת אומרת אדם שעזב את אריתריאה והיה במצרים בישראל הוא כבר לא פליט, על פי אמנת - - -

שני בר-טוביה: זה לא נכון לגבי מצרים, זה לא נכון לגבי יוון אז זה בטח לא יהיה נכון לגבי מצרים.

שני בר-טוביה: גם אני בקיאה בנושא.

שני בר-טוביה: אני יודעת שאת בקיאה בנושא.

איילת שקד: זה כן נכון.

וליד טאהא: את רוצה להשלים?

איילת שקד: לא.

איילת שקד: סיימתי.

מוסי רז: חוק האזרחות.

איילת שקד: מה איתו?

מוסי רז: שאלתי על הנתונים, 3%.

איילת שקד: לא, אמרתי שאני לא מכירה את זה.

איילת שקד: לא נתתי הנחיה לשנות מדיניות ממה שהיה בשנים עברו.

מוסי רז: מבחינתך המדיניות היא מה שהיה קודם?

איילת שקד: מה שהיה בשנים עברו.

איילת שקד: כן.

וליד טאהא: אני רוצה לתת הערה על התחנות כוח, הזכרת אותם.

איילת שקד: בכפר קאסם.

וליד טאהא: אני רוצה לדבר על תחנות כוח במרכז הארץ, לא קשור כפר קאסם או - - -

גם ראש העין מתנגדים.

איילת שקד: ברור.

וליד טאהא: ריינדיר, שהיא צפונית לג'לג'וליה מזרחית לכפר סבא.

וליד טאהא: מדובר על תכנון של הקמת שתי תחנות כוח לטעמי זאת תהיה טעות פטאלית של מינהל התכנון, של המדינה, של השרה, מי שלא צריך לקבל את ההחלטה.

וליד טאהא: לא ייתכן שעל מאגר המים החשוב ביותר של מדינת ישראל יקומו תחנות כוח מונעות גז, מופעלות בגז, עם כמויות אדירות של גז בפנים, עם ארובות שמגיעות עד השמיים, ובמרכז הארץ.

וליד טאהא: לא קשור עכשיו קאסם, ג'לג'וליה, המיקום הוא לא מיקום ראוי להקמת תחנות כוח.

וליד טאהא: חוץ מזה, צריך להתחיל לעודד אנרגיה מתחדשת.

איילת שקד: אנחנו עושים את זה.

וליד טאהא: אנחנו קיימנו פה עשרה דיונים על כל מיני חוקים בחוק ההסדרים וההרגשה הייתה שמינהל התכנון לא עושה מספיק כדי להביא ליתרונות של אנרגיה מתחדשת.

וליד טאהא: כן, זו הייתה המסקנה.

דלית זילבר: אנחנו לא עובדים עם הרגשות.

דלית זילבר: יש לנו נתונים.

דלית זילבר: יש לנו תכניות.

וליד טאהא: דלית את לא צריכה לקבל כל משפט, זה לא אישי.

וליד טאהא: את מנכ"לית משרד התכנון אבל זה לא אישי.

וליד טאהא: אז אני אומר לך, ההתרשמות של ועדת הפנים שמינהל התכנון לא עושה מספיק לכיוון של אנרגיה מתחדשת.

וליד טאהא: זו לא דעתי בלבד.

וליד טאהא: יושב לידי היועץ המשפטי, הח"כים שמתמידים להגיע ולהשתתף בדיונים.

וליד טאהא: אתם צריכים לתת אפשרות באמת לאנרגיה מתחדשת כי אז אולי מתחילים לוותר על רעיונות משוגעים כמו הקמת תחנות כוח בלב ליבה של הארץ על מאגר המים הכי גדול של המדינה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך השרה איילת שקד שרת הפנים.

איילת שקד: תודה רבה.

איילת שקד: אני רוצה להודות לך על העבודה בוועדה.

איילת שקד: אני יודעת שאני מטרידה אתכם בהרבה חוקים ואתם עובדים ותודה רבה על זה.

רון כץ: לגבי חברי מועצה, את חושבת שזה משהו שאפשר לקדם?

איילת שקד: כן.

איילת שקד: אני עובדת על זה.

איילת שקד: אמרתי, לא היית כאן כשאמרתי על זה.

איילת שקד: אמרתי שאני מקדמת בשילוב גם דברים מסוימים שרוצים ראשי ערים וגם תנאים לחברי מועצה במקביל.

איילת שקד: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה השרה, תודה רבה מנכ"ל המשרד, דלית, שלומי, תומר, גם חברי הכנסת שהשתתפו, לאה ותומר שלנו, רבקה, תודה רבה לכל אלה שלא הצלחתי לתת להם גם לדבר ואני מתנצל מראש, אי אפשר היה.

וליד טאהא: תודה רבה לכולם.