ועדת הבריאות, כנסת 24, פרוטוקול מספר 97, 2022-02-28 12:20

אלינה ברדץ' יאלוב: צוהריים טובים, היום התאריך 28.02.2022, כ"ז באדר א' תשפ"ב, השעה 12:20 ואנחנו פותחים את ישיבת ועדת הבריאות.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש לנו שלושה צווים שאנחנו צריכים להאריך, אז אנחנו נתחיל עם טיוטת הצו תיקון מס' 24.

אלינה ברדץ' יאלוב: יעל?

יעל סלנט: מס' 24, תיקון מספר 2.

יעל סלנט: אני אקריא אותו ואז אולי ניתן למשרד הבריאות להסביר.

יעל סלנט: " 1.

יעל סלנט: בצו בריאות העם 1.

יעל סלנט: הצעת צו בריאות העם (נגיף הקורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 24) התשפ"ב-2022, בסעיף 1 –

יעל סלנט: כלומר מאריכים את ההוראות שנוגעות למתווה החינוך שדנו בהארכה הזאת גם בדיון הקודם, עד ה-10 במרס, לפרק זמן שהוא יחסית קצר.

יעל סלנט: בפסקה (2), בסעיף קטן (יד) המובא בה, אחרי פסקה (4), יבוא:

יעל סלנט: 2.

יעל סלנט: תחילתו של צו זה ביום כ"ח באדר א' התשפ"ב (1 במרס 2022).

יעל סלנט: " ואני חושבת שכדאי שמשרד הבריאות יסביר גם מה עושה התיקון הזה וגם מה הרציונל האפידמיולוגי ואחרים שהובילו לתיקון הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: נכון ולמה אנחנו מאריכים את זה רק ב-10 ימים בעצם.

טל פלדמן: אוקיי, אז כמו שאמרת בעצם אנחנו מבקשים להאריך את מתווה החינוך.

אלינה ברדץ' יאלוב: כן, רק תזדהי בבקשה.

טל פלדמן: עו"ד טל פלדמן ממשרד הבריאות.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

טל פלדמן: אנחנו בעצם מבקשים להאריך את מתווה החינוך עד ה-10.03 ולעדכן אותו כך שתלמידי העל יסודי בלבד יהיו פטורים מחובת ביצוע בדיקות לפי המתווה ובעצם יהיה להם פטור מבידוד בכפוף לזה שהחולה לא מתגורר עמם ובכפוף לדיווח פעמיים בשבוע על היעדר תסמינים.

אלינה ברדץ' יאלוב: איפה הם מדווחים את זה?

אלינה ברדץ' יאלוב: באיזה טופס?

אלינה ברדץ' יאלוב: איך מוצאים איתו?

טל פלדמן: בפורטל של משרד החינוך.

אלינה ברדץ' יאלוב: וזה טופס מיוחד לכיתות ז' ומעלה?

אלינה ברדץ' יאלוב: או שזה אותו טופס, לא זה לא יכול להיות אותו טופס שהיה.

יעל סלנט: כתוב באופן מקוון או באופן אחר שיבוא למנהל מוסד החינוך.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז לא, נשמח באמת להסבר איך עושים את זה, כי ההורים מהיום צריכים לשנות את הנוהל והם צריכים לדעת איך הם עושים את זה.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש פה נציג של משרד החינוך?

לירן שפיגל: כן, שלום, אני מהלשכה המשפטית, אני בדיוק בודק את ההסדרים שמתארגנים לצורך הדיווח.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל ממחר כבר צריכים לדווח אחרת.

לירן שפיגל: אני בודק.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי, בסדר גמור.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז נחזור אליך בהמשך, תודה.

טל פלדמן: אוקיי.

טל פלדמן: מבחינת הרציונליים בעצם זה בהמשך להחלטת ראש הממשלה והרצון להחזיר בהדרגה את מערכת החינוך לשגרה מלאה.

טל פלדמן: במקביל אנחנו בוחנים בימים האלה באופן כללי את מדיניות הבידודים הכללית.

טל פלדמן: גם צו בידוד בית כולו הוארך עד ה-10.3 כמו שנגיד אחר כך, אז זה קורה בעצם במקביל.

טל פלדמן: הסיבה שמתחילים עם על יסודי, עם הפטור מביצוע הבדיקות, גורמי המקצוע ירחיבו אבל בגדול יש שיקולים אפידמיולוגים.

לירן שפיגל: סליחה, מר אריה מור סמנכ"ל משרד החינוך הוא בזום, אז הוא יכול להסביר את הדברים.

אלינה ברדץ' יאלוב: מצוין, מישהו יכול להעלות אותו?

אלינה ברדץ' יאלוב: בינתיים כשאנחנו מעלים אותו, תסבירו את הנושא האפידמיולוגי.

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אילנה גנס: טוב, אז צוהריים טובים לכולם.

אילנה גנס: אילנה גנס, ראש מטה בריאות הציבור ממשרד הבריאות.

אילנה גנס: למעשה השיקולים האפידמיולוגים שנלקחו בחשבון בהחלטה לפטור תלמידי חטיבות ביניים ותיכונים מחובת בדיקות מבוססים קודם כל על אחוזי התחסנות גבוהים בקבוצה הזאת ואחוזי החלמה.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש לך הבדלים?

אלינה ברדץ' יאלוב: את אמרת שיש לך איזושהי מצגת אם אני לא טועה.

אילנה גנס: כן, כן.

אלינה ברדץ' יאלוב: בנושא הזה?

אילנה גנס: שלחנו שישה שקפים, כשקף אחד מציג את נתוני התחלואה.

אלינה ברדץ' יאלוב: מישהו יכול להעלות אותה בבקשה?

אילנה גנס: יש בעצם שני שקפים, שקף אחד מציג את נתוני התחלואה לפי גילאים בחתך ארצי, שמתייחסים לשבועיים האחרונים של פברואר.

אלינה ברדץ' יאלוב: שנייה, יש לנו את המצגת של משרד הבריאות שאנחנו גם נוכל לראות את ההבדלים בהתחסנות?

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי, בינתיים כשמעלים תמשיכי אילנה, תודה.

אילנה גנס: אז בעצם שני דברים שאפשר להתרשם מהם.

אילנה גנס: א' אנחנו רואים ירידה בתחלואה בקבוצת הגילאים היותר מבוגרים שנובעת גם בגלל אחוזי התחסנות יותר גבוהים, כולל קבלת בוסטר, זה בעצם ההבדל המשמעותי מבחינה אפידמיולוגית בין קבוצת הגילאים של 12 ומעלה, שמרביתם או חלק גדול מהם כבר מחוסנים גם מנת בוסטר שמייצרת אפקט הגנה הרבה יותר משמעותי בהשוואה לקבוצת גילאים של 5-11 שעד היום מחוסנים למעשה בשתי מנות בלבד.

אילנה גנס: אנחנו יודעים שבוסטר, לפחות לגבי האומיקרון, יש לו השפעה הרבה יותר משמעותית מבחינת סיכון להידבק.

אילנה גנס: דבר נוסף, קבוצות גילאים של 0-2 למשל, שם התחלואה היא מאוד מאוד נמוכה, שגם אותה אנחנו רואים.

אילנה גנס: קבוצות הגילאים שבהן עדיין התחלואה היא יותר משמעותית זה 5-11.

אילנה גנס: עדיין הן נשארות מובילות מבחינת התחלואה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ולכן אתם משאירים אותם במתווה הקודם.

אילנה גנס: נכון.

אילנה גנס: אנחנו עדיין משאירים שם עד ה-10 למרס את מתווה הבדיקות, שהוא בעצם תנאי לפטור מבידוד והוא נשאר ללא שינוי בקבוצת הגילאים הזאת.

יעל סלנט: אבל זה לא רק 5-12, זה בעצם 0-12.

אילנה גנס: נכון, נכון.

אילנה גנס: למרות שקבוצות הגילאים לא מחוסנת, יחסית כמו התחלואה בהן היא נמוכה, למשל 0-2 זאת קבוצה שהיא לאורך כל המגפה, כנראה חלקם עדיין נמצאים בבית או במסגרות של משפחתונים ומסגרות קטנות יותר עם פחות - -

אלינה ברדץ' יאלוב: ומה עם 3-5 באמת?

אילנה גנס: 3-5, חלקם בעצם כבר שייכים לקבוצה של 5, אנחנו בעצם מפלחים את זה 0-2, 3-4 ו-5 ומעלה שמבחינתנו כבר ברי חיסון ולכן אנחנו מסתכלים עליהם קצת אחרת.

אילנה גנס: אם תצליחו להעלות את השקף הזה אז תוכלו לראות.

אילנה גנס: שוב, הקבוצה מגיל 0-2, היא באמת קבוצה שהיא מאוד מאוד בולטת מבחינת היקפי תחלואה נמוכים לאורך כל המגפה, גם בתקופה שהיו גלים יותר משמעותיים, הם היו הכי למטה.

אילנה גנס: והקבוצות שעדיין מובילות בהיקפי תחלואה זה 6-9 ו-10-11 ולכן אלה קבוצות שהחלטנו כרגע בשלב הזה להשאיר עבורם את חובת הבדיקה לפחות עד ה-10 במרס.

אילנה גנס: התאריך של 10 למרס הוא לא נקבע שרירותית, אלא אנחנו בעצם קבענו אותו לבינתיים בשביל לעשות איזושהי הערכת מצב מחודשת לגבי מצב התחלואה.

אילנה גנס: חשוב לציין שבדיקת אנטיגן שאנחנו מבססים עליה גם את מתווה החינוך שפוטר מבידוד את קבוצות הגילאים הספציפיות, וגם מכירים באנטיגן כבדיקה אבחנתית בהקשרים של צו בידוד וגם בנוהל מחלים, מבוססים על היקפי תחלואה ואוכלוסייה.

אילנה גנס: ככל שהתחלואה באוכלוסייה תמשיך לרדת, להערכתנו סביב 5% ומטה, אנטיגן תהיה בדיקה פחות מתאימה.

אלינה ברדץ' יאלוב: את כבר מתייחסת לצו אחר, לתיקון אחר.

אילנה גנס: זה רלוונטי גם למתווה חינוך ולכן גם מתווה חינוך את מתווה בדיקות האנטיגן הביתיות לתלמידים ביקשנו להאריך עד 10 למרס, אבל בעצם זה משהו שהוא ככה נשמר על קונסיסטנטיות בהיגיון המקצועי, כי מעריכים שככל שרמת התחלואה תמשיך לרדת, אנחנו נשקול מחדש את כל מדיניות השימוש בבדיקות אנטיגן כבדיקה אבחנתית, כבדיקה שהיא בדיקה שמקנה פטור מבידוד לקבוצת הגילאים הרלוונטיים במסגרת חינוך ולכן ביקשנו להאריך את כל החלקים של הצו בעצם עד ה-10 למרס.

אלינה ברדץ' יאלוב: שאלה, אני זוכרת שבדיון הקודם כשאנחנו הערכנו את הצו הזה אתם דיברתם שכמות בדיקות האנטיגן שאתם חילקתם למערכת החינוך תספיק עד סוף החודש הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: מה התוכניות שלכם לגבי חלוקת אנטיגנים לכיתות נמוכות עד 10 במרס?

אילנה גנס: האמת שאני לא יודעת, אני צריכה לבדוק את זה.

אסתי ורהפטיג: הפטור מבידוד שקבוע בצו הוא לא מותנה בחלוקת הבדיקות, אנחנו יכולים - -

אלינה ברדץ' יאלוב: כן, כן, אני יודעת, פשוט בגלל שזה עלה בדיון הקודם, אז אני שאלתי מה התוכניות כדי שהציבור גם ידע.

אסתי ורהפטיג: אז אנחנו נבדוק את זה.

אילנה גנס: אני אבדוק, אני לא יודעת לענות על זה.

אילנה גנס: אני אבדוק ונעביר את זה, בסדר?

אלינה ברדץ' יאלוב: תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ויש תשובה לגבי טופס של הדיווח ממשרד החינוך?

אלינה ברדץ' יאלוב: נאמר שיש מישהו שיכול להעלות בזום.

אלינה ברדץ' יאלוב: אריה מור, תודה, אז תעלו.

אלינה ברדץ' יאלוב: אריה שלום לך.

אריה מור: שלום לך, אין לנו טופס בפורטל ולא יהיה זמן לפתח טופס כזה, אנחנו גם חושבים שזה לא נכון.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז איפה ההורים אמורים לדווח לפי המתווה?

אריה מור: אני רוצה להמשיך.

אריה מור: אנחנו היינו בוועדה אצלך בפעם הקודמת ודיברנו עליו.

אריה מור: משרד המשפטים לא מאשר להציג למנהל בית הספר את פטורי הבידוד, המחוסנים והמחלימים באופן פרטני ולכן חלק די גדול מהמנהלים עוברים על החוק, עוברים על הנהלים של משרד המשפטים כאשר הם מנהלים טבלאות אקסל של תלמידים.

אריה מור: כן מחוסן, לא מחוסן, כן מחלים, לא מחלים, מה שרצינו לשקף להם ולא ניתן לכך האישור.

אריה מור: הטופס יהיה טופס ידני, כמו הטופס שאישרנו בזמנו לחום או לא חום, שיציעו אם הוא עם חום או בלי ויציע גם אם הוא עם תסמינים או בלי תסמינים.

אריה מור: אנחנו חושבים שזה צריך להיות בדיוק הפוך, כלומר מי שעם תסמינים רק ידווח, ולא הפוך לדווח שאין לי תסמינים, כי אנחנו גורמים לתהליך לדעתי לקוי.

אריה מור: אבל עם זאת, אם זה מה שאושר, אז זה הטופס שאנחנו נפרסם אותו וההורים ידעו שהם צריכים לחתום על זה ולשלוח עם הילד לבית הספר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז איפה ההורים מוצאים, לא משנה ידני או אלקטרוני, איפה הם מוצאים?

אלינה ברדץ' יאלוב: ממחר יש לנו כבר תקנות חדשות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני לא חושבת שנכון שההורים יתחילו לחפש את זה היום בלילה.

יעל סלנט: רגע אבל שנייה, גם היום הם צריכים לדווח על זה שאין להם תסמינים, ופשוט הם צריכים לדווח בנוסף גם על זה שהם עשו בדיקה.

יעל סלנט: כלומר, זה לא איזה דיווח שהוא חדש, היה דיווח רחב, אני מדברת עכשיו רק על כיתות ז' ואילך, היה טופס שדיבר גם על חום וגם על תסמינים ועכשיו הוא אמור לדבר רק על תסמינים.

אריה מור: אנחנו לא יכולים לפתח, אמרנו את זה בפעם הקודמת, אנחנו גם לא יכולים להציג את זה למנהל ולכן מבחינת הצו כל תלמיד, אם אתם רוצים שהוא ידווח כל יום שני ורביעי, יביא טופס כמו עם מדידת החום.

אריה מור: כל יום שני ורביעי יביא טופס.

אריה מור: כל אלה שמחויבים להביא את הטופס, קרי הלא מחלימים והלא מחוסנים, הם יצטרכו להביא את הטופס הזה ואז תישאר הבעיה של המנהל, אם הוא יודע אם הם מחוסנים או לא מחוסנים וזה גם כן בניגוד לכל אותן הנחיות של משרד הבריאות.

אריה מור: ולכן, שנציג משרד המשפטים יגיד למה הם לא מאשרים להציג למנהל את הנתונים מי המחלים והמחוסן, לפחות כפטור בידוד.

אלינה ברדץ' יאלוב: אפשר להעלות ממשרד המשפטים מישהו כדי שיתייחסו פה?

אלינה ברדץ' יאלוב: כי אני עדיין לא הצלחתי להבין מה ההורים צריכים להביא ביום רביעי הקרוב.

אריה מור: ברגע שההורה מביא טופס הוא אומר 'אני הילד שלי לא מחוסן ולא מחלים' הוא אומר את זה למנהל.

אריה מור: משרד המשפטים טוען שזה בסדר מבחינתו שההורה יקבע אם הוא רוצה להציג או לא.

אריה מור: ואם ההורה לא רוצה להציג?

יעל סלנט: אז הוא לא חייב.

אריה מור: אז הוא לא רוצה לעשות.

אריה מור: מעמידים את מנהלי בתי הספר בסיטואציה הכי בעייתית.

אריה מור: אגב, זה גם היה עם הבדיקות באותה שיטה.

אריה מור: לכן שמשרד המשפטים יאשר את זה, אנחנו נדאג שהטופס הזה יגיע להורים.

אריה מור: יש לנו את הדרכים איך להראות להם, הם ידפיסו אותו ויחתמו עליו כל יום שני ורביעי, מדובר רק על שלושה מופעים, זה אומר יום רביעי הקרוב, וראשון ורביעי הבא ובזה מסיימים את העסק.

אריה מור: שוב, - - - ההנחיה הזאת ב-10 במרס צריכה להתבטל לחלוטין ומי שיש לו תסמינים הוא צריך להישאר בבית ולדווח לבית הספר שהוא עם תסמינים והוא חולה, כמו בכל מחלה אחרת שהוא נשאר בבית וההורה מדווח למנהל בית הספר, שהילד לא יכול להגיע.

אלינה ברדץ' יאלוב: שוב, אני הבנתי את הטענה אבל אני עדיין לא הבנתי מה צריך לעשות למען האמת.

אלינה ברדץ' יאלוב: אם אני לא הבנתי, מה אני אמורה להעביר לציבור, אני לא יודעת.

אלינה ברדץ' יאלוב: כאילו כאמא לילד או ילדה, מה עושים ביום רביעי הקרוב?

אריה מור: גברתי יושבת הראש, מאוד פשוט, אמרתי טופס שיודפס להורה.

אלינה ברדץ' יאלוב: מה צריך להיות כתוב בטופס?

אלינה ברדץ' יאלוב: מה הניסוח של הטופס?

אריה מור: בטופס כתוב "אני מצהיר לילדי אין תסמינים והוא יכול לבוא לבית הספר" חתימת ההורה, תודה רבה, להתראות.

אריה מור: כמו שביקשו בצו.

אלינה ברדץ' יאלוב: בסדר, אז ידנית יכתבו ההורים, ככה אני הבנתי ותקנו אותי אם אני טועה.

אלינה ברדץ' יאלוב: ידנית יכתבו ההורים את הניסוח הזה.

יעל סלנט: לא, אבל רגע שנייה.

יעל סלנט: אני לא מבינה, הייתה חוות דיווח מההתחלה, היה צו שקבע שכל התלמידים עד כיתה יב' חייבים לדווח על ביצוע בדיקה אם הם לא מחוסנים ולא מחלימים, ולדווח על זה שאין להם תסמינים.

יעל סלנט: ולגבי החינוך המיוחד, נאמר שהם רק צריכים לדווח שאין להם תסמינים.

יעל סלנט: עכשיו את אותו ההסדר שחל על החינוך המיוחד, לוקחים ומעתיקים אותו לגבי כיתות ז' ואילך.

יעל סלנט: אומרים כיתות ז' ואילך יצטרכו רק לדווח פעמיים בשבוע שאין להם תסמינים.

יעל סלנט: איך נוהגים היום עם החינוך המיוחד?

יעל סלנט: אותו דבר אמור להיות לגבי כיתות ז' ומעלה.

יעל סלנט: אז אולי אפשר שתתייחסו לזה, להבהיר מה בעצם אמור לקרות ואיך זה מתכנס עם מה שנאמר פה ממשרד החינוך.

אסתי ורהפטיג: אנחנו צריכים?

אסתי ורהפטיג: אבל זה טופס של משרד החינוך, אז שאריה - -

יעל סלנט: אז אריה, למה אי אפשר להשתמש בעצם באותו טופס?

יעל סלנט: איך אתם נוהגים עם החינוך המיוחד?

יעל סלנט: מה ההבדל?

יעל סלנט: מה שחל על החינוך המיוחד, יחול עכשיו לגבי ז' ואילך.

אלינה ברדץ' יאלוב: אריה אתה על השתק, אם תוכל להפעיל את הרמקול?

אריה מור: כשאתם מנתקים אותי אז אני לא יכול לדבר ולענות, אז עד שיסתיים הדיון בסוגית הטופס תשאירו אותי פתוח ואני אוכל לענות לכם.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז אנחנו מצטערים, לא התכוונו.

אריה מור: אנחנו משל"ט הארצי, לא נכון לנהל את הדיווחים הללו, בסדר?

אריה מור: חלק מדווחים, חלק לא מדווחים, רובם מדווחים ידנית.

אריה מור: יש אוכלוסיות רבות שמדווחות רק ידנית ולכן אני אומר את זה פעם נוספת, זה אותו טופס רק במקום שנבדקתי חיובי, יש לי/אין לי תסמינים ויבואו איתו ביום ראשון ורביעי.

אריה מור: מנהל בית הספר לא רואה בשום מערכת מה תמונת המצב, האם זה נכון או לא נכון, האם הילד הזה מאומת או לא מאומת.

אריה מור: האם הילד הזה פטור בידוד או לא פטור בידוד.

אריה מור: לא רואה את זה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי טוב.

אלינה ברדץ' יאלוב: משרד המשפטים אם אפשר.

עדית ריס: אם תוכלו להתייחס בעצם - -

אלינה ברדץ' יאלוב: שנייה, בואו נעלה את משרד המשפטים כדי להבין את הסוגייה שהם לא מאשרים למשרד החינוך את מה שהם מבקשים ואז נתקדם.

עדית ריס: עדית ריס ממשרד המשפטים.

עדית ריס: העניין הזה של המידע לגבי המחוסנים והחולים זו סוגייה שהיא לא חדשה והיא לא מתחדשת פה.

עדית ריס: השינוי היחיד פה, שבמקום שבטופס כתוב נבדקתי ואין לי תסמינים, יהיה כתוב רק שאני מאשר שלילד שלי אין תסמינים.

עדית ריס: אין פה בעיה חדשה.

אלינה ברדץ' יאלוב: לא, פשוט הם טוענים שהם לא מפתחים טופס בגלל הבעיות שקשורות אליכם.

אריה מור: את רוצה לייצג את ההורים גברתי יושבת הראש והיות ואני אומר לך שמנהל בית הספר נשאר כרגע חשוף בצריח כמעט כמו באוקראינה, חשוף בצריח.

אריה מור: הוא לא יודע מי פטור בידוד, אז ההוא כן יביא לו או לא יביא לו, מה הוא יעשה עם הנתון הזה?

אריה מור: זה כמו עם מד החום.

אריה מור: אז אני מסביר פעם נוספת, הוא יביא את הטופס, ואם ילד לא יביא, מה עושים?

אלינה ברדץ' יאלוב: טוב, אז אני מבינה שיש עדיין אותה הבעיה כמו שאנחנו דיברנו בפעם הקודמת, שיש מידע שבעצם לא עובר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי, אז הצו הזה נשאר, עד כמה שאני מבינה, על טופס ידני כזה או אחר של ההורים שיצטרכו להביא את זה למורה שלהם שתכלס אין לו מה לעשות איתו.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה בערך מה שאני הבנתי מכל הדיון, תקנו אותי אם אני טועה.

אריה מור: שיביאו טופס חד משמעי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי.

יעל סלנט: אולי משרד המשפטים גם הוא יתייחס לעניין של זה שבעצם תלמידי ז' ואילך לא צריכים לדווח על הבדיקה?

עדית ריס: שוב, משרד הבריאות הסביר את הרציונליים שיש מאחורי זה, גם היקף תחלואה נמוך וגם היקף התחסנות גבוה.

עדית ריס: בגלל שזאת הקלה ניסיונית והיא לתקופה מאוד מאוד קצרה, לעוד 10 ימים, אך כל נושא הבידודים והבדיקות ייפתח מחדש וייבחן לעומקו.

עדית ריס: אז אנחנו חושבים שאפשר לאשר את ההקלה הזאת לתקופה הקצרה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: אגב, אם אנחנו כבר מדברים על ההקלות.

אלינה ברדץ' יאלוב: יש דיווחים בתקשורת על הזן החדש לקורונה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני מניחה שאתם לוקחים את זה לתשומת ליבכם, אבל האם אתם יכולים להתייחס גם לזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: האם אתם רואים את הזן כבר נכנס ומה קורה איתו?

אילנה גנס: אז קודם כל אנחנו רואים שהזן הזה ממשיך להתפשט.

אילנה גנס: נכון להיום הוא כ-20% מכלל הריצופים בישראל.

אילנה גנס: אנחנו לא רואים איזושהי השפעה דרמתית מבחינת תחלואה, לא על תחלואת ילדים ולא על תחלואת מבוגרים.

אילנה גנס: מגמת הירידה בתחלואה ממשיכה, כולל בתחלואה קשה ואשפוזים.

אילנה גנס: זאת אומרת, אנחנו לא רואים שהווריאנט הזה, למרות שהוא כן ממשיך להתפשט, לא בקצב מאוד מאוד מהיר.

אילנה גנס: אנחנו רואים הרבה מדינות ששם זה התפשט בקצב הרבה ביותר מהיר, כמו למשל דנמרק ששם הוא באמת זן דומיננטי שכבר היום הוא מעל 90% מהריצופים.

אילנה גנס: כאן בארץ הוא אל מצליח להתבסס, הוא רק כ-20% מכלל הריצופים.

אילנה גנס: בסוף בדנמרק התחלואה היא באמת גבוהה והיא כמעט ולא יורדת, קצב ירידה מאוד מאוד איטי.

אילנה גנס: כאן בארץ אנחנו רואים תמונה אחרת.

אילנה גנס: אנחנו עוקבים כמובן אחרי נתונים.

אילנה גנס: בשבוע האחרון התפרסמו מספר עבודות, חלקן עבודות סרולוגיות של מחקרי מעבדה, חלקן מחקרים אפידמיולוגים שכבר מראים מגמות תחלואה בחלק מהמדינות.

אילנה גנס: ברוב המקומות אנחנו רואים מגמה שמצד אחד, במחקרי מעבדה רואים שכביכול לזן הזה יש יתרון מבחינת פוטנציאל הידבקות, ואפילו דיווחים פה ושם על תחלואה יותר משמעותית.

אילנה גנס: בפועל, גם בארץ וגם במדינות אחרות בעולם אנחנו לא רואים שינוי דרמטי בהיקפי תחלואה ולהיפך, מגמת הירידה גם אצלנו וגם בעקומה הכללית במספר מאומתים חדשים יומי וגם בתחלואה קשה בכל שכבות הגיל, ממשיך לרדת בדגש על הילדים.

אילנה גנס: בילדים אנחנו ממש רואים ירידה דרמטית בכמות המאושפזים ולכן, לפחות כרגע לפי הערכתנו המקצועית זה לא משפיע על שינויים במדיניות שאנחנו מחליטים.

אלינה ברדץ' יאלוב: שאלה אחרונה בנוגע לצו הזה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אם אני מבינה נכון, הוא לא מתייחס לכיתות יג' ו-יד' כמו שהוא לא התייחס עד עכשיו.

אלינה ברדץ' יאלוב: פשוט נשאלתי כבר כמה שאלות וכמה פעמים למה, אז אני אשמח להסבר.

טל פלדמן: להבנתי גם לפני הפטור הזה מתווה החינוך כרגע לא חל עליהם, אולי אם משרד החינוך ירצה להתייחס לזה.

אילנה גנס: זה כבר לא מוגדר כחינוך חובה, כאילו זה כבר לא גילאים של חינוך חובה.

אילנה גנס: בעצם חלק גדול מההחלטות - -

אלינה ברדץ' יאלוב: פשוט בגלל שהם נמצאים באותו מבנה, כאילו אני שואלת את ההיגיון האפידמיולוגי בגלל שהם נמצאים בדיוק באותו מבנה עם כיתות יב' לצורך העניין, אז נשאלתי על ידי ההורים, כאילו אוקיי אנחנו עושים את מה שאנחנו עושים ופה יש שתי כיתות מעלינו שבגדול לא עושים שום דבר.

יעל סלנט: זה גם נכון ל-ז' ו-ח' אגב, הם יכולים להיות באותו מבנה עם היסודי.

יעל סלנט: לפעמים זה א' עד ח'.

אילנה גנס: זהו, זה משתנה.

אילנה גנס: יש מקומות שהם לומדים בנפרד, אבל זה בעצם מוגדר כבר כהשכלה על תיכונית ולכן מבחינתנו ההנחיות לא חלות עליהם.

אלינה ברדץ' יאלוב: טוב, תודה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רוצה להצביע על הצו הזה ולעבור לצווים הבאים.

יעל סלנט: תיקון 24, תיקון מס' 2.

אלינה ברדץ' יאלוב: טוב, בגלל שאין פה חברי ועדה אז אני בעד, אין פה נגד ואין נמנעים.

אלינה ברדץ' יאלוב: הצבעה אושר אז התוקף שלו הוארך והצו אושר.

יעל סלנט: אוקיי.

יעל סלנט: הצו הבא, תיקון מס' 25, הוא מתייחס לחוזרים מחו"ל.

יעל סלנט: אתם רוצים שאני קודם אקריא, או שקודם תסבירו ואז אני אקריא?

אלינה ברדץ' יאלוב: תקריאי קודם.

יעל סלנט: "1.

יעל סלנט: בצו בריאות העם (נגיף קורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה), התש"פ-2020 (להלן – הצו העיקרי), בסעיף 2, במקום סעיף קטן (י1) יבוא: "(י1) על אף האמור בסעיפים קטנים (ג) ו-(ט), חוזר, ובכלל זה חוזר שהוא מחלים, שלא שהה ב-14 הימים שקדמו להגעתו לישראל, במדינה שהוגבלה היציאה אליה בתקנות לפי סעיף 7א(א) לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה), התש"ף

יעל סלנט: -2020–

יעל סלנט: אם הוא אינו חייב בבדיקה לפי תקנה 3(א) לתקנות חובת ביצוע בדיקה – לא תחול לגביו חובת בידוד;

יעל סלנט: על אף האמור בסעיפים קטנים (ג1) ו-(ד), חוזר כאמור בפסקה (1) החייב בבידוד לפי סעיף קטן זה בלבד, רשאי להשתמש בתחבורה ציבורית כדי להגיע למקום הבידוד, ובלבד שיגיע למקום הבידוד בדרך המהירה ביותר;".

יעל סלנט: " זה החלק הראשון, רק אציין שכרגע בעצם אין מדינות שהיציאה הוגבלה אליהן, נכון?

יעל סלנט: אז בעצם המשמעות היא שכל מי שחוזר כרגע מכל מדינות העולם, בין אם הוא מחוסן ובין אם הוא לא מחוסן, מחויב בבדיקה עד לקבלת תוצאה שלילית או עד 24 שעות מהמועד הזה, לפי המוקדם.

יעל סלנט: אתם תיכף תסבירו לנו את כל הניואנסים, מי אותה אלה שפטורים מבידוד ושלא חייבים בביצוע הבדיקה.

יעל סלנט: "תיקון סעיף 2 2.

יעל סלנט: בסעיף 3(א), בסופו, יבוא "על אף האמור, יראו חוזר שמילא טופס נוסע נכנס לפי תקנה 7 לתקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף-2020, כאילו עמד בחובת דיווח לפי זה".

יעל סלנט: " כי יש חובת דיווח ובעצם זאת חובת הדיווח שלו לפי הצו.

יעל סלנט: "תיקון סעיף 3ה 3.

יעל סלנט: בסעיף 3ה)א( לצו העיקרי, המילים "ואולם תחול חובת עטיית מסכה בהתקהלות מעל 50 אנשים בשטח פתוח; גורם מוסמך כאמור בסעיף 20 ה לפקודה יודיע לאדם השוהה בהתקהלות כאמור על חובתו לעטות מסכה ואת משמעות אי-עטיית מסכה במקום" – יימחקו.

יעל סלנט: " בעצם פה יורדת החובה להטות מסכה בשטח פתוח בהתקהלות של מעל 50 אנשים, החובה נשארת רק ככל שמדובר במקום סגור.

יעל סלנט: "תיקון סעיף 4 4.

יעל סלנט: בסעיף 4 )א( לצו העיקרי, במקום " עד יום כ"ז באדר א' התשפ"ב (28 בפברואר 22 )" יבוא "עד ז' באדר ב' התשפ"ב (10 במרס 2022)".

יעל סלנט: זה בעצם התוקף של הצו כולו, על כל ההוראות שבו.

יעל סלנט: כמו שאמרה אילנה מאריכים אותו עד ה-10 במרס, זה רק התיקונים האלה פה, אלא הצו כולו.

יעל סלנט: "תחילה 5.

יעל סלנט: תחילתו של צו זה ביום כ"ח באדר א' התשפ"ב (1 במרס 2022).

יעל סלנט: אז בואו תסבירו לנו במסודר מה הצו אומר ומה השיקולים.

טל פלדמן: אז באמת בעקבות הירידה בתחלואה והרצון להקל על הכניסה לארץ מוצע לפטור את החוזרים לישראל שאינם מחלימים או מחסונים ולא חוזרים ממדינות אדומות מבידוד באורך מלא לפי צו בידוד בית.

טל פלדמן: בעצם זה בכפוף לעמידה בבידוד עד לקבלת תוצאה שלילית בבדיקה שהם עושים בכניסה לארץ, או עד 24 שעות, המוקדם מבניהם.

טל פלדמן: מוצע גם לקבוע חובת דיווח על אותו בידוד של 24 שעות כאמור, ולהבהיר שמילוי טופס נוסע נכנס בכניסה לישראל, נראה בו כעמידה באותה חובת דיווח.

טל פלדמן: כל הצו מוצע להאריך אותו עד ה-10.03, כמו שדיברנו, כל המדיניות נבחנת בימים האלה.

טל פלדמן: זה עיקרי הדברים.

יעל סלנט: רגע, וגם יש את העניין של המסכות בשטח פתוח.

אלינה ברדץ' יאלוב: זהו, רציתי בדיוק לשאול לגבי המסכות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אם אני מבינה נכון, חובת הטיית מסכה בשטחים פתוחים היא נמחקת לחלוטין עד להודעה חדשה.

אלינה ברדץ' יאלוב: פשוט אני זוכרת שלא היינו יותר מדי אופטימיים בפעם הקודמת שאנחנו דיברנו.

אלינה ברדץ' יאלוב: אבל האם הבנתי נכון והאם זה המצב עד ה-10 במרס?

טל פלדמן: נכון, גם חובת עטיית מסכה, עד היום היה מעל 50 איש בשטח פתוח הייתה חובה כזאת, היא מבוטלת.

אלינה ברדץ' יאלוב: ובשטח סגור הכל נשאר כמו שהיה?

טל פלדמן: כן.

יעל סלנט: תם יכולים אולי להסביר אם בעצם אתם תולים את השחרור מהבידוד של ה-24 שעות בבדיקה שבוצעה בכניסה לישראל.

יעל סלנט: אז כמה שאלות, דבר ראשון, מדברים פה גם על מי שלא חייב.

יעל סלנט: אתם יכולים להסביר מי בעצם לא חייב בבדיקה בכניסה לישראל?

יעל סלנט: יש כל מיני הוראות.

אילנה גנס: כולם חייבים.

יעל סלנט: לא, אבל יש שם כל מיני.

יעל סלנט: ודבר נוסף, אני מבינה שבוועדת חוקה ובוועדת כלכלה דנים באספקט אחר, של בדיקה בעלייה למטוס, להבדיל מבדיקה פה בארץ ובעצם הבדיקה בעלייה למטוס גם בה מתבצע שינוי.

יעל סלנט: אז אם אתם יכולים לתת לנו רק את כל התמונה, כי בעצם הכל קשור איכשהו לכניסה של וריאנטים לישראל, הכניסה לישראל.

טל פלדמן: אז קודם כל אני רגע אעשה הבהרה לגבי חובת עטיית מסכה, היא נשארת בשטח פתוח במוסדות רווחה ובריאות.

אסתי ורהפטיג: זה בעצם מוסדות של מגן אבות.

יעל סלנט: איפה זה כתוב רק?

יעל סלנט: זה כתוב בצו?

טל פלדמן: זה כתוב בצו.

אסתי ורהפטיג: בסעיף 3ה יש שם סעיף שמפרט את זה.

אסתי ורהפטיג: הסעיף הזה לא נמחק, הוא נשאר כפי שהוא היום ובעצם גם אם נכנסים לשטח של מוסד של מגן אבות, אז תהיה חובה גם בשטחים הפתוחים שם, בגלל הסיכון של האוכלוסייה.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי.

טל פלדמן: אז לגבי מי חייב בבדיקות בכניסה לישראל, אז בעצם זה קבוע בתקנות חובת בדיקה בכניסה לישראל.

טל פלדמן: סעיף 3 שם מדבר על הסדר נפרד שיש לצוותי אוויר, הם לא חייבים בבדיקה הזאת בכניסה לישראל, יש להם משהו נפרד.

טל פלדמן: יש להם בדיקות כל כמה זמן, זה דבר אחד.

טל פלדמן: דבר שני, זה בדיקות במעברי גבול.

טל פלדמן: אז יש מעברי גבול שאין בהם תחנות בדיקה ושם אין חובה לעשות בדיקה בכניסה.

אלינה ברדץ' יאלוב: מעברי גבול, הכוונה?

טל פלדמן: יבשתיים או ימיים, שנגיד הגיע בהפלה.

אלינה ברדץ' יאלוב: הבנתי, טוב לדעת שיש לנו הפלגות.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי, אבל לגבי הבדיקה בעלייה למטוס, מה שנדון בוועדות אחרות, אפשר בשני משפטים להתייחס?

אילנה גנס: כן, אני אתייחס.

אילנה גנס: למעשה כל מדיניות הבדיקות והבידודים בהקשר של כניסה לחו"ל צפויה להשתנות החל ממחר והיא בעצם דיפרנציאלית בין אזרחים ישראליים, תושבי קבע, או בעלי תעודה ישראלית לעומת זרים.

אילנה גנס: זה בעצם ההגדרה מבחינת מעמד משפטי של האוכלוסייה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: עולים חדשים זה גם זרים?

אלינה ברדץ' יאלוב: זאת אומרת.

אילנה גנס: לא, עולה חדש בעצם הוא כבר מגיע - -

אלינה ברדץ' יאלוב: לא, הכוונה לנחיתה ראשונה על הקרקע מה שנקרא, הם גם זרים או שהם נכללים בתור ישראלים?

אילנה גנס: לדעתי מבחינת משרד הפנים הם מוגדרים כבר כישראלים, חלקם אפילו כבר יש להם איזשהו מספר תעודת זהות או משהו כזה, הם כבר מוגדרים.

אילנה גנס: אז עקרונית מבחינת חוק, האוכלוסייה הזאת פטורה מלעשות בדיקה לפני עלייה לטיסה, לפני שהם חוזרים לישראל.

אילנה גנס: לעומת זרים שלגביהם חובת הבדיקה לפני עלייה לטיסה לישראל נשארת ויתרה מזאת, אנחנו מחזירים חזרה בדיקת PCR בלבד, ומורידים את האופציה לעשות בדיקת אנטיגן לזרים שמגיעים למדינת ישראל.

אילנה גנס: המטרה של זה היא בעצם בשביל לצמצם עד כמה שניתן תחלואה נכנסת מראש.

אילנה גנס: זאת אומרת, אם יש בן אדם שהוא חולה, עדיף שנזהה את זה עוד לפני שהוא הגיע לארץ, שיישאר את תקופת ההחלמה בארץ מוצאו ויגיע לישראל לאחר מכן במידה והוא מעוניין.

אילנה גנס: בגלל שאנחנו מתירים כניסה גם ללא מחוסנים, אנחנו מבינים שיש יותר סבירות שיהיו אנשים חולים ואנחנו מעדיפים להשתמש גם בבדיקה שרמת המהימנות שלה היא יותר מדויקת, במיוחד לאור הירידה בתחלואה ברוב מדינות העולם, שהיא בדומה למה שקורה במדינת ישראל.

אילנה גנס: אנחנו מעדיפים להשתמש בבדיקה שהיא ייצר מהימנה ומדויקת, ולכן זרים יידרשו לעשות PCR בטווח של 72 שעות לפני עלייה לטיסה לישראל.

אילנה גנס: לא רק טיסה דרך אגב, זה יהיה תקף גם לגבי מעברי גבול יבשתיים וימיים לגבי זרים, ולגבי ישראלים, יש להם פטור מהבדיקה הזאת.

אילנה גנס: בנחיתה בארץ כולם ללא יוצא מן הכלל נדרשים לעשות בדיקת PCR.

אלינה ברדץ' יאלוב: PCR.

אלינה ברדץ' יאלוב: אנטיגן כבר - -

אילנה גנס: אנטיגן אנחנו לא עשינו אף פעם.

אילנה גנס: זאת אומרת, בנחיתה בארץ בנתב"ג ובכלל במעברי גבול, כולם עושים אך ורק בדיקת PCR כי בעצם הרלוונטיות שלה היא בעיקר זיהוי וריאנטים ולא ניתן לרצף בדיקת אנטיגן ולכן אנחנו חייבים איסוף של חומר גנטי וזה רק בדיקת PCR.

יעל סלנט: אבל בעצם, אם אותו בן אדם היה נגיד חולה על הטיסה, כי הוא לא נבדק בעליה לטיסה כי יש לו פטור, אז לצורך העניין זה בעצם שני אמצעים שאומנם אנחנו רואים אותם בוועדות שונות, אבל בעצם שניהם גומרים לזה שיכול להיות שיסתובבו פה יותר מאומתים כי הם לא עשו בדיקה בעלייה למטוס והם גם לא אובחנו בירידה מהמטוס, ויכול להיות שאיתם - -

טל פלדמן: בירידה מהמטוס הם יאובחנו, הם עושים בדיקה בכניסה לישראל.

יעל סלנט: לא, אבל יכול להיות שיהיו אנשים שנדבקו ולא יראו את זה מיידית כשיורדים מהמטוס, כי לוקח זמן עד שהופכים להיות מאומתים ובעצם מגדילים את כמות האוכלוסייה שפטורה מבידוד בכניסה לישראל.

אילנה גנס: זה נכון, אבל עוד פעם, לאור העובדה שאנחנו רואים בכלל מגמת ירידה משמעותית בתחלואה, גם בארץ וגם בעולם, אנחנו חושבים שכרגע בשביל לאפשר גם לתיירות ולחידוש תנועה בינלאומית לחזור לתחייה, זה חלק מההקלות שממשלת ישראל החליטה להוביל אותן.

אילנה גנס: שוב, מבחינתנו אפידמיולוגית לגבי זרים אנחנו עדיין מעדיפים שיעשו בדיקת PCR לפי העלייה לטיסה.

אילנה גנס: לגבי ישראלים אנחנו יודעים שחלק מהחסמים שמונעים מאנשים לנסוע לחו"ל, זה באמת החשש להיתקע בחו"ל, גם הוצאות כלכליות, עלויות של בדיקות, במיוחד אם מדובר בחופשה של משפחה שלמה שנוסעת, יש לזה גם עלויות לא מבוטלות.

אילנה גנס: לכן כחלק ממכלול השיקולים ברמה שהממשלה החליטה עליה, הוחלט בעצם לגבי ישראלים להקל עליהם ולבטל את חובת הבדיקה לפני העלייה לטיסה.

אילנה גנס: בנחיתה כולם צריכים לעשות בדיקת PCR, כולם נדרשים ל-24 שעות בידוד ללא קשר לסטטוס חיסוני, גם מחוסנים וגם לא מחוסנים נדרשים להמתין בבידוד עד לקבלת תוצאה שלילית מהנחיתה שלהם, או 24 שעות, המוקדם מביניהם.

אילנה גנס: היחידים שבעצם פטורים מ-24 שעות בידוד זה מחלימים טריים בטווח של עד 60 יום, ששם אנחנו מעריכים מראש שהסבירות להדבקה חוזרת היא יותר נמוכה, למרות שלצערנו בעידן האומיקרון אנחנו רואים מקרים של חשדות לתחלואה חוזרת בפרקי זמן יותר קצרים.

אילנה גנס: אגב, השבוע גם התפרסמה עבודה די גדולה מדנמרק שמראה דיווחים על תחלואה חוזרת כבר בטווח של חודש לאחר מכן, עם איזשהו זמן ממוצע של 36 ימים ממועד ההחלמה, של קרוב ל-0.5%-1% של תחלואה חוזרת שכבר תועדה.

אילנה גנס: לא ראינו את זה בעבר.

אלינה ברדץ' יאלוב: באותו ווריאנט?

אילנה גנס: חלקם באותו ווריאנט, חלקם ב-BA2.

אילנה גנס: אנחנו רואים דיווחים, לא תמיד הם השתמשו בריצופים, בפעם הקודמת או בפעם הנוכחית, אז כאילו אנחנו רואים עדות של תחלואה של בן אדם תסמיני, סיפור של חשיפה לפעמים, בדיקת אנטיגן חיובית שבניגוד ל-PCR היא לא אמורה להישאר חיובית לאורך זמן, מעבר ל-30 יום זה חד משמעית מבחינתו מתאים להגדרה של תחלואה חוזרת, במיוחד אם זה בא עם קליניקה מתאימה או סיפור של חשיפה אפידמיולוגית.

אילנה גנס: לכן אנחנו מתחילים לראות יותר ויותר.

אילנה גנס: אגב, גם במוהל מחלים אנחנו הולכים לקצר את תקופת ההדבקה החוזרת מ-90 יום ל-60 יום בשלב הזה, זה גם צפוי להתעדכן בהמשך.

אילנה גנס: כי אנחנו רואים באמת באומיקרון שינויים במגמת תחלואה והדבקה חוזרת בקרב מחלימים.

יעל סלנט: אני רוצה להוסיף.

יעל סלנט: לפי סעיף י(2) דיברנו בזמנו שצריך לעבוד על הנוסח שלו כי מה שאת אמרת עכשיו שבעצם פטורים 60 יום, כאילו פה כתוב רק אם זה 60 יום ממועד השלמת חובת ביצוע של בדיקה שביצע בשל היותו חולה באותה מדינה.

יעל סלנט: זה לא לגמרי מהודק עד הסוף עם הדברים שאת אמרת, אז אני מציעה שלקראת הצו הבא נחשוב איך, תחשבו אתם, איך אתם רוצים לשפר את הנוסח.

אסתי ורהפטיג: רגע, אני לא בטוחה שיש פה, ה-60 יום הם ממועד השלמת הבידוד שזה בעצם מועד ההחלמה.

אסתי ורהפטיג: גם אצלנו המועד האחרון של הבידוד זה מועד ההחלמה.

אסתי ורהפטיג: אני לא בטוחה שבעניין הזה יש פער.

יעל סלנט: חוזר שהוא מחלים וקיבל אישור החלמה על בסיס ממצא חיובי שביצע במדינה כאמור.

יעל סלנט: זה נראה כאילו הוא חזר מאותה מדינה, אבל בסדר, נדבר על זה לקראת ה- -

אלינה ברדץ' יאלוב: אני רק שאלה אחרונה ברשותכם בנושא של תחבורה ציבורית.

אלינה ברדץ' יאלוב: אתם מאשרים לאנשים לנסוע בתחבורה ציבורית, למרות שהבדיקה בעלייה למטוס לא נעשתה.

אלינה ברדץ' יאלוב: האם לדעתכם זה לא מסוכן?

אלינה ברדץ' יאלוב: אם אפשר להתייחס בשני משפטים.

אילנה גנס: באופן עקרוני, אמרנו גם בעבר שברגע שאין על בן אדם חובת בידוד מלאה, אנחנו מאפשרים שימוש בתחבורה ציבורית.

אילנה גנס: שוב, כל מכלול השינויים האלה, גם פטור מבידוד ארוך יותר וגם אישור לשימוש בתחבורה ציבורית מבוסס על איזושהי הנחה שרמת התחלואה בירידה משמעותית גם בארץ וגם בעולם ואנחנו צפויים פחות להיתקל בזה.

אילנה גנס: חוץ מזה, בתוך תחבורה ציבורית עדיין יש חובת עטיית מסכות וזה משהו שעדיין נשאר.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז אני רוצה לאשר את הצו ברשותכם.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז שוב, אני בעד, אין נגד, אין נמנעים.

אלינה ברדץ' יאלוב: הצבעה אושר תיקון מספר 25 לצו בריאות העם אושר.

אלינה ברדץ' יאלוב: והצו האחרון.

יעל סלנט: תיקון 21 מס' 4.

יעל סלנט: "תיקון הוראת השעה 1.

יעל סלנט: בצו בראות העם (נגיף קורונה החדש) (בידוד בית והוראות שונות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 21), התשפ"ב-2021, בסעיף 2, ברישה, במקום "עד יום כ"ז באדר א' התשפ"ב (28 בפברואר 2022)" יבוא "עד יום ז' באדר ב' התשפ"ב (10 במרס 2022)".

יעל סלנט: תחילה 2.

יעל סלנט: תחילתו של צו זה ביום כ"ח באדר א' התשפ"ב (1 במרס 2022).

יעל סלנט: " אולי אתם יכולים להסביר בכמה מילים איזה הוראות בעצם מאריכים פה עד ה-10 במרס ולמה עד ה-10 במרס.

אלינה ברדץ' יאלוב: ולמה מאריכים?

אלינה ברדץ' יאלוב: כי בפעם שעברה דיברנו על זה שאתם מעדיפים PCR בכל זאת.

טל פלדמן: אז קודם כל ההוראות שמאריכים עד ה-10 במרס זה ההוראות שקובעות את ההכרה באנטיגן חיובי לצורך הכרה כחולה וקיצור בידוד, וההוראות שמבטלות את הבדיקה הראשונה לצורך קיצור בידוד ומאפשרות בדיקה ביום החמישי כבר כדי להשתחרר.

טל פלדמן: בעצם נראה לי אילנה תסביר למה זה רק עד ה-10 במרס ואנחנו עדיין לא שינינו את זה.

אילנה גנס: שוב, התייחסתי לזה בקצרה אבל אני אדגיש שוב.

אילנה גנס: כל עוד רמת התחלואה באוכלוסייה היא מעל 5%, 6%, 7% כפי שאנחנו רואים היום ואפילו יותר מזה, בדיקת אנטיגן היא בדיקה שהיא בעלת סגוליות מספיק טובה בשביל להוות בדיקה אבחנתית והיא בדיקה שהיא יותר נגישה ויותר זולה בשימוש.

אילנה גנס: לכן, כל עוד רפואית אנחנו רואים את היתרונות שלה בשימוש לצד היתרונות הנוספים, אנחנו מעדיפים להמשיך להשתמש בה.

אילנה גנס: ברגע שנראה שהערך, מבחינה מקצועית שלה, יורד והיא תיתן לנו חיווי של יותר מדי false positive , אנחנו בגלל זה מראש הגדרנו את זה כהוראת שעה, כי המהימנות של הבדיקה הזאת באה בקורלציה לרמת התחלואה באוכלוסייה.

אילנה גנס: עד ה-10 למרס נעשה הערכת מצב מחודשת ונחליט האם נכון להאריך את הצו ואת ההגדרות כפי שהן, או לחזור חזרה לבדיקות PCR בלבד.

אילנה גנס: אופציית האנטיגן עדיין תישאר, היא הייתה קיימת גם בעבר.

אילנה גנס: רק בעבר, מי שיצא חיובי בבדיקת אנטיגן היה נדרש לאמת אותה באמצעות בדיקת PCR.

אלינה ברדץ' יאלוב: כרגע אנחנו מאמצים את זה בבדיקת אנטיגן מוסדית וזה נשאר עד 10 במרס ואחר כך אתם שוב תדונו בזה.

אילנה גנס: נכון מאוד.

יעל סלנט: אם היום רוצים לעשות בדיקת PCR עדיין יש את המגבלה הזאת של המימון מעל גיל 30?

יעל סלנט: או שעכשיו זה כבר יותר פתוח קצת כי התחלואה ירדה?

אילנה גנס: באופן עקרוני זה די פתוח, אין היום בכלל עומס על מערך בדיקות ה-PCR.

אילנה גנס: שוב, גם בעבר אפשרנו חריגות וגמישות לקופות חולים, להפעיל שיקול דעת לכל קבוצות הגילאים ואני יכולה להגיד שאנחנו לא נתקלים בבקשות או תלונות על הסוגייה הזאת.

אלינה ברדץ' יאלוב: למה זה נשאל, כי בפעם שעברה אמרת שמי שהוא מתחת לגיל 30 יעשה בדיקת PCR, הוא צריך לקבל הפניה מהרופא שלו.

אילנה גנס: לקבל אישור מקופת החולים.

אלינה ברדץ' יאלוב: זה עדיין נשאר ההנחיה הזאת?

אילנה גנס: זה עדיין קיים, נכון.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז צריך לפנות לרופא המשפחה, הוא ייתן הפנייה ורק אז אפשר לעשות PCR לאלה שהם מתחת לגיל 30.

אילנה גנס: מתחת לגיל 30 וללא גורמי סיכון.

אלינה ברדץ' יאלוב: אוקיי.

אלינה ברדץ' יאלוב: טוב, עד כמה שאני מבינה פה יותר מדי חידושים.

אלינה ברדץ' יאלוב: אז אנחנו נאשר את התיקון לצו.

אלינה ברדץ' יאלוב: בעד, אין נגד, אין נמנעים.

אלינה ברדץ' יאלוב: הצבעה אושר תיקון מס' 4 לתיקון מס' 21 אושר.