ועדת הכנסת, כנסת 24, פרוטוקול מספר 85, 2022-03-08 15:10

החוק הבאות: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).

החוק הבאות: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 (פ/2276/24), של חבר הכנסת שמחה רוטמן וקבוצת חברי הכנסת.

החוק הבאות: פניית יושב ראש ועדת החוץ והביטחון בדבר טענות נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).

החוק הבאות: נכחו: חברי הוועדה: ניר אורבך – היו"ר ווליד טאהא בועז טופורובסקי אחמד טיבי יצחק פינדרוס חברי הכנסת:

החוק הבאות: צבי האוזר רם בן ברק גבי לסקי אוסאמה סעדי מיכל רוזין שמחה רוטמן ייעוץ משפטי: מירי פרנקל שור איילת לוי נחום מנהלת הוועדה: נועה בירן - דדון רישום פרלמנטרי: יפעת קדם

ניר אורבך: צוהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת.

ניר אורבך: היום יום שלישי, ה' באדר ב' התשפ"ב, 8 במרץ 2022.

ניר אורבך: נתחיל בנושא הראשון שעל סדר היום: בקשת יושב ראש ועדת החוץ והביטחון לאישור מיזוג הצעות החוק הבאות: 1.

ניר אורבך: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).

ניר אורבך: 2.

ניר אורבך: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"א-2021 (פ/1994/24), של חבר הכנסת צבי האוזר.

ניר אורבך: 3.

ניר אורבך: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 (פ/2276/24), של חבר הכנסת שמחה רוטמן וקבוצת חברי הכנסת.

ניר אורבך: 4.

ניר אורבך: הצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (פ/2997/24), של חבר הכנסת אבי דיכטר.

ניר אורבך: יציג את הנושא יושב ראש ועדת החוץ והביטחון חבר הכנסת רם בן ברק.

רם בן ברק: תודה רבה, אדוני.

רם בן ברק: בהסכמה של כלל המציעים, כולל ההצעה ממשלתית, החלטנו לאחד את ההצעות.

רם בן ברק: הגענו לנוסח שמקובל על כולנו, לכן אנחנו מבקשים לאחד את הצעות החוק.

ניר אורבך: חברת הכנסת גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: עושים מיזוגים של חקיקה כאשר מדובר בחקיקה שעיקרה דומה.

גבי לסקי: במקרה הזה, אני חייבת לומר, שהניסיון למזג בין כל הצעות החוק מייצר חקיקה חדשה לגמרי שאיננה דומה במהותה להצעה שהובאה על ידי הממשלה, מאחר ובאופן חד משמעי המיזוג יוצר עכשיו הצעה שמכניסה את הפן הדמוגרפי אל תוך החקיקה, משהו שלא היה קודם, ואנחנו יכולים לראות את זה באמצעות סעיף המטרה.

גבי לסקי: על אף שהכותרת דומה, על אף שחלק מהסעיפים דומים, המהות באופן חד משמעי איננה דומה, לכן אי אפשר לעשות מיזוג בהצעות החוק האלו.

ניר אורבך: תודה רבה.

ניר אורבך: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כמובן שאנחנו מתנגדים גם לחוק הממשלתי וגם לחוקים הפרטיים.

אוסאמה סעדי: כשאני מסתכל על הנוסח הממשלתי ועל הנוסח של הצעות הפרטיות, על הנוסח המעודכן שהובא לוועדת החוץ והביטחון שאנחנו עכשיו מגישים עליו הסתייגויות, מנמקים את ההסתייגויות ואוטוטו מצביעים עליו, הוא ייצור כלאיים, שעטנז.

אוסאמה סעדי: הצעות החוק הפרטיות זה אותו נוסח שהיה במשך 20 שנה, רק אז ביקשו להוסיף מכסות, ביקשו שקיפות.

אוסאמה סעדי: אין בשלוש הצעות החוק הפרטיות סעיף מטרה, אין בשלוש הצעות החוק הפרטיות את התחולה הרטרואקטיבית של החוק הזה, לכן מה המשמעות של המיזוג?

אוסאמה סעדי: כשאתה ממזג הצעות חוק פרטיות עם הצעת חוק ממשלתית ההצעות צריכות להיות דומות.

אוסאמה סעדי: פה ההצעות לא דומות אפילו למוצר המוגמר.

אוסאמה סעדי: אני לא יודע מאיפה לקחו את כל הסעיפים החדשים האלה, ותיכף נדון בטענה שלנו לנושאים חדשים בנוגע לנוסח המעודכן והאחרון שהופץ מטעם הוועדה.

אוסאמה סעדי: אני מבין את הסיטואציה הפוליטית, אנחנו לא עיוורים, אנחנו יודעים שרוצים להעביר את זה בהסכמה של חלק מהקואליציה עם גוש ה-52, דבר שהוא תקדים.

אוסאמה סעדי: זו פעם ראשונה מאז כינונה של הממשלה הזאת שעושים את החוק הזה על ראשם של חלק ממרכיבי הקואליציה, ולכן רוצים למזג את הצעתו של חבר הכנסת דיכטר, את הצעתו של חבר הכנסת רוטמן, מקבלים את הדברים שלהם ואת הטיעונים שלהם שאף פעם לא היו.

אוסאמה סעדי: תראה לאן הגענו, אדוני יושב ראש ועדת הכנסת.

אוסאמה סעדי: יש סעיפים ויש דברים חדשים בנוסח המעודכן שאפילו בהצעות החוק הפרטיות לא היו.

אוסאמה סעדי: בממשלת ימין, בממשלת נתניהו במשך 12 שנה החוק הזה היה מאושר שנה אחרי שנה ללא שינוי של תג או פסיק.

אוסאמה סעדי: היינו מגיעים, דנים, מגישים, רואים נתונים, היה מגיע נציג השב"כ שהיו חוקרים אותו, היו מגיעים נציגי משרד הפנים.

אוסאמה סעדי: אף פעם לא שינו פסיק או תג.

אוסאמה סעדי: פתאום עכשיו עם האוכל בא התיאבון.

אוסאמה סעדי: שמחה, כל הכבוד, ראית שאפשר לסחוט, אז למה לא עד הסוף.

אוסאמה סעדי: הצד השני, מה לעשות, גם אמר, "יאללה הזדמנות".

אוסאמה סעדי: אתם צריכים לחשוש מהעניין הזה, זה תקדים מסוכן, כי היום זה חוק האזרחות, מחר מתכננים לכם עוד דברים.

יצחק פינדרוס: אתה אומר את זה כחבר בכיר באופוזיציה.

אוסאמה סעדי: כחבר בכיר באופוזיציה, אבל לא בגוש ה-52.

אוסאמה סעדי: כשאני מסתכל על הצעת החוק של שמחה רוטמן, אני רואה ממש מילה במילה, אפילו את אותו מספור של סעיפים, ואז יש את סעיף המכסות והשקיפות.

אוסאמה סעדי: חברי יו"ר ועדת הפנים, אתה צריך לשבח את שמחה רוטמן, ואני מקריא מסעיף 12: "שר הפנים יביא לאישור ועדת הפנים של הכנסת.

אוסאמה סעדי: ."

שמחה רוטמן: עידנתי.

שמחה רוטמן: אתה רואה שעידנתי את החוק?

אוסאמה סעדי: לא, כי קיבלת את כל מה שרצית, אמרת שאתה הולך לוועדת חוץ וביטחון ולא צריך את ועדת פנים.

אוסאמה סעדי: זה השינוי היחיד שהיה.

וליד טאהא: זה שינוי שמצריך לטעון נגדו נושא חדש.

שמחה רוטמן: את זה טוענים בוועדה למטה.

שמחה רוטמן: אתה באיחור, ווליד.

וליד טאהא: אנחנו נעשה את זה, אוסאמה.

וליד טאהא: אחרי שמסיימים פה עוד נואמים למטה עליו.

אוסאמה סעדי: גם כשאני מסתכל על הצעות החוק של צבי האוזר, של רוטמן ושל דיכטר אני לא רואה מילה או חצי מילה על העניין הזה של התחולה הרטרואקטיבית, מה שמופיע עכשיו בחוק המעודכן בסעיף 10, 10א, 10ב, 10ג, 10ד.

שמחה רוטמן: ההנמקה הזאת היא על חשבון הנושא חדש?

גבי לסקי: לא.

גבי לסקי: אי אפשר לאחד בין מה שלא היה קיים באף אחת מהצעות החוק.

אוסאמה סעדי: שמחה, למה אני אומר לך שעם האוכל בא התיאבון?

אוסאמה סעדי: כי את הדברים האלה לא חלמת לקבל.

אוסאמה סעדי: כל הכבוד לך שהצלחת לסחוט את הלימון עד הסוף.

אוסאמה סעדי: ואני אומר, אי אפשר למזג את כל הצעות החוק.

וליד טאהא: זה היה נכון לומר, אוסאמה, אם הוא היה עושה טוב לחברה.

וליד טאהא: אם הוא עושה קטסטרופה ערכית לעצמו ונזק אדיר לאחרים, אי אפשר להגיד שהוא סחט עד הסוף.

וליד טאהא: אתה יודע, צריך למצוא לו הגדרה אחרת במושגים.

ניר אורבך: חברת הכנסת מיכל רוזין, בבקשה.

מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע, כי באמת בכל הדיונים שלנו עד עכשיו לא שמעתי, ואני הרבה שנים בכנסת, נימוקים ללמה ההצעות האלו הוצמדו במליאה.

מיכל רוזין: כשהצעות מוצמדות הן צריכות להיות זהות, דומות במהותן.

מיכל רוזין: יש לפניי את ההצעות של רוטמן, של האוזר ושל דיכטר שיש בהן נקודות שלא מופיעות בהצעת החוק המקורית.

מיכל רוזין: אני מבקשת לדעת מדוע הן לא נחשבות בגדר הרחבת הנוסח הסופי של החוק שאנחנו טוענים עליו נושא חדש.

מיכל רוזין: אני לא מבינה איך ממזגים חוקים שיש בהם קביעת מכסה לאישור בקשות, מה שלא קיים בחוק המקורי, עם כל מה שכתוב פה לגבי שר הפנים שיביא לאישור ועדת הפנים וכדומה.

מיכל רוזין: כך גם בהצעת החוק של צביקה האוזר יש תוספת שמרחיבה ולא קיימת.

מיכל רוזין: יש את סעיף 9, לפיו שר הפנים יפעיל סמכותו לפי סעיפים 2,3,4,5 בהתאם לערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, לרבות על פי עקרונות.

מיכל רוזין: כזכור לי, האוזר, ותגיד לי אם אני טועה, לא הוסכם על זה עכשיו, זה לא נכנס לנוסח הסופי, אז איך בכלל אפשר לאשר את המיזוג הזה, ומדוע אנחנו ממזגים את הצעת החוק הזאת?

מיכל רוזין: גם בהצעה של דיכטר יש את הסעיף שמדבר על חוק הלאום, שזאת הרחבה משמעותית של החוק במקורו.

מיכל רוזין: גם אצלו יש את סעיף 9 כמו אצל האוזר, והוא עוד הוסיף את חוק יסוד ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי ואת סעיף 1 לחוק יסוד כבוד האדם וחירותו.

מיכל רוזין: אני אשמח לשמוע הסבר מדוע החוקים האלה במליאה הוצמדו אם הם לא זהים במהותם, אם הם הרחבה משמעותית על החוק המקורי.

מיכל רוזין: ההרחבות האלו נכנסו עכשיו לחוק, לכן הן נתפסות כנושא חדש.

מיכל רוזין: אני רוצה להבין איך אפשר למזג עכשיו את החוקים ומה הצורך למזג את החוקים.

מיכל רוזין: יש פה שתי תכליות.

מיכל רוזין: אחת, הרחבה כך שאי אפשר למזג, ושתיים, מדוע בכלל צריך למזג.

מיכל רוזין: אם קיבלו חלק מהדברים שאתם הצעתם והכניסו לחוק שנמצא כרגע, למה צריך למזג אותן?

מיכל רוזין: איך עושים מיזוג כשאנחנו רגע לפני הצבעה על הסתייגויות ונושא חדש?

מיכל רוזין: מיזוג עושים בתחילת הדרך, לפני שמתחילים דיון בחוק.

מיכל רוזין: איך אפשר למזג שלוש הצעות שמרחיבות את החוק המקורי?

מיכל רוזין: למה ממזגים אותן אם כבר חלק מהסעיפים נכנסו ויש כבר נוסח שמוסכם על שלושת מציעי החקיקה הפרטית?

מיכל רוזין: הוא לא מוסכם עלי, הוא לא מוסכם על גבי, הוא לא מוסכם על ווליד או על אוסאמה, הוא מוסכם על חבר הכנסת רוטמן, על האוזר ועל דיכטר.

מיכל רוזין: תסביר לי, יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון, מדוע צריך למזג את החקיקות שלהם אם כבר קיבלת את ההצעות שלהם.

מירי פרנקל שור: היות וזאת הייתה החלטה שלנו על הצמדת הצעות החוק, אני יכולה לענות בקצרה, אבל יש מכתב כמענה למכתבה של חברת הכנסת גבי לסקי.

מירי פרנקל שור: אני מעדיפה לתת תשובה מפורטת, אבל אני צריכה להביא את החומר איתי.

מירי פרנקל שור: לא התכוננתי לטענה הזאת.

מירי פרנקל שור: תעברו לנושאים אחרים ואנחנו נתארגן ונשיב באופן רחב, מסודר, מנומק מדוע מצאנו לנכון ששלוש הצעות החוק של חבר הכנסת האוזר, רוטמן ודיכטר הן דומות בעיקרן.

ניר אורבך: תתני שני משפטים, כדי שנוכל להצביע על זה.

אוסאמה סעדי: אי אפשר להצביע בלי לנמק.

מירי פרנקל שור: יש פה שתי טענות שטענה חברת הכנסת רוזין.

מירי פרנקל שור: יש טענה לגבי ההצמדה שזה היה לפני שהצעת החוק הממשלתית עברה קריאה ראשונה, ויש כאן טענה למיזוג.

מירי פרנקל שור: אנחנו תמיד ממזגים בהתאם להוראות התקנון לאחר סיום הדיון בהצעות החוק, לא לפני כן, כך שאנחנו פועלים כאן בהתאם לתקנון.

אוסאמה סעדי: לא ממזגים את זה בראשונה?

שמחה רוטמן: בין הראשונה לשנייה ושלישית של הממשלה.

מיכל רוזין: ממזגים כשמתחילים לדון, לא אחרי שמסיימים נוסח.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

מיכל רוזין: אם מותר בתקנון, אז מותר, אבל ממזגים לפני.

אוסאמה סעדי: ממזגים את הטרומיות בראשונה, לא בשנייה ושלישית.

אחמד טיבי: אין תקנון חדש.

אחמד טיבי: ממזגים בדרך כלל בראשונה.

אחמד טיבי: אם לא מיזגו, סימן שהממשלה רצתה שהכל יימשך במסלולים נפרדים.

שמחה רוטמן: אנחנו בין הראשונה לשנייה ושלישית.

מירי פרנקל שור: זאת לא פעם ראשונה שזה קורה, זו פרקטיקה שאנחנו נוהגים בה בהתאם להוראות התקנון.

מירי פרנקל שור: סעיף 84(ד) להוראות התקנון קובע: "ועדה רשאית, באישור ועדת הכנסת, למזג הצעת חוק שהועברה אליה אחרי הקריאה הראשונה (בסעיף זה – הצעת החוק העיקרית) עם הצעת חוק אחת או יותר באותו נושא שהועברה אליה אחרי הדיון המוקדם (בסעיף זה – הצעת החוק הנוספת)".

מירי פרנקל שור: יש לנו פה שתי הצעות.

מירי פרנקל שור: יש לנו את הצעת החוק העיקרית שזאת הצעת החוק הממשלתית, ויש לנו שלוש הצעות חוק שהן נספחות אליה שאלו הצעות החוק הפרטיות.

מירי פרנקל שור: זה אמנם יוצא דופן מכיוון שהצעות החוק הפרטיות מדלגות על השלב של הקריאה הראשונה ומגיעות ישר לקריאה שנייה ושלישית, אבל יש לכך הוראה שקבועה בתקנון.

צבי האוזר: זאת לא פעם ראשונה.

שמחה רוטמן: מבצעים אותה בכל הצעת חוק כמעט.

מיכל רוזין: לא דיברנו על המיזוג עצמו.

מיכל רוזין: ברור שאפשר למזג, השאלה אם המיזוג קורה אחרי שכבר יש נוסח מוסכם של הוועדה.

אוסאמה סעדי: ברגע שהצעת החוק הממשלתית עוברת בראשונה והפרטיות עוברות בטרומית מגיעים לדיון בוועדה ובישיבה הראשונה מבקשים למזג את ההצעות.

שמחה רוטמן: זאת החלטה של הוועדה.

מיכל רוזין: האם זה לא מייתר כשיש כבר נוסח מוסכם עם שלושת המציעים?

שמחה רוטמן: את נותנת את ההסכמה בשמי?

שמחה רוטמן: מי אמר שיש נוסח מוסכם?

מיכל רוזין: יש נוסח שגובש עם שלושת המציעים.

מיכל רוזין: אם עכשיו ממזגים פותחים מחדש את הדיון על הנוסח?

שמחה רוטמן: הנוסח שהוגש כנוסח של יושב ראש הוועדה איננו מוסכם איתנו.

גבי לסקי: אז למה למזג?

שמחה רוטמן: הוא יוסכם אחרי זה.

אוסאמה סעדי: אז בוא נדחה את כל הדיונים.

וליד טאהא: מתי אחרי זה הוא ימוזג?

ניר אורבך: האם אנחנו יכולים להצביע עכשיו על מיזוג על פי התקנון?

מירי פרנקל שור: בהחלט.

גבי לסקי: ברגע שאחד המוצמדים אומר שהוא לא הסכים לנוסח, אז אי אפשר להצמיד.

וליד טאהא: הוא אומר:

וליד טאהא: הנוסח שהציע היושב ראש איננו מוסכם על כולנו.

שמחה רוטמן: נכון, לכן הגשנו הסתייגויות.

וליד טאהא: אז איך אתה מדבר על מיזוג?

רם בן ברק: יש לו עדיין הסתייגות לגבי הנוסח.

גבי לסקי: אז אין הצמדה.

וליד טאהא: הוא זה שכפה את הנוסח.

מיכל רוזין: בדרך כלל העניין של הצמדה זה כשיש את הסכמת המציעים להיצמד להצעה הממשלתית.

מיכל רוזין: כך גם במליאה.

ניר אורבך: האם לאור כל ההערות ששמענו אנחנו יכולים להצביע על מיזוג ההצעות?

מירי פרנקל שור: ההצבעה של ועדת הכנסת היא אישור החלטתה של ועדת החוץ והביטחון לאשר את המיזוג של הצעת החוק הממשלתית עם שלוש הצעות החוק.

אחמד טיבי: אני מבקש התייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אני מחדש את ישיבת ועדת הכנסת.

ניר אורבך: לאחר ההתייעצות הסיעתית אנחנו עוברים להצבעה על בקשת יושב ראש ועדת החוץ והביטחון לאישור מיזוג הצעות החוק.

ניר אורבך: מי בעד, ירים את ידו?

ניר אורבך: מי נגד, מי נמנע?

ניר אורבך: בעד – 4

ניר אורבך: נמנעים – אין

אוסאמה סעדי: רביזיה.

ניר אורבך: נודיע על הרביזיה בהמשך.

שמחה רוטמן: גם אני מבקש רביזיה.

ניר אורבך: אנחנו עוברים כעת לפניית יושב ראש ועדת החוץ והביטחון בדבר טענות נושא חדש בעת הדיון בהצעת חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 (מ/1509).

ניר אורבך: במהלך הדיון הועלו טענות נושא חדש לפי סעיף 85(ב) לתקנון הכנסת מפי חברות הכנסת מיכל רוזין וגבי לסקי לסעיף המטרה, מפי חברי הכנסת אוסאמה סעדי, מיכל רוזין וגבי לסקי לסעיף 8א, מפי חבר הכנסת אוסאמה סעדי לסעיפים 10ב, 10ג, 10ד, מפי חברת הכנסת גבי לסקי לסעיפים 3א,5ד,7א, 8, 8ב, ומפי חברת הכנסת מיכל רוזין לסעיף 5ו.

ניר אורבך: נתחיל בסעיף המטרה.

ניר אורבך: חברת הכנסת גבי לסקי, בבקשה.

גבי לסקי: כבר בנוסח של הצעת החוק כתוב שזאת תוספת חדשה, מה שאומר שאפילו לדידה של מזכירות הוועדה הסעיף הוא סעיף חדש לחלוטין, סעיף שלא היה בנוסח שנדון במסגרת הדיונים בוועדה.

גבי לסקי: גם בהצעות של חבר הכנסת האוזר, של חבר הכנסת רוטמן וחבר הכנסת דיכטר אין סעיף מטרה, זאת המצאה חדשה אחרי שהחוקים האלה עברו בקריאה ראשונה.

גבי לסקי: מבחינה פורמאלית יש לנו פה נושא חדש לחלוטין, אבל גם מבחינה מהותית יש לנו נושא חדש.

גבי לסקי: יש פה נושא חדש מבחינת המהות.

גבי לסקי: בכל הדיונים ביקשתי הסברים כדי להבין מה תכלית הדבר הזה, במה מדובר פה.

גבי לסקי: יש פה מונחים חדשים, כמו ביטחון לאומי, משהו שבכלל לא כתוב בשום חוק.

גבי לסקי: כאשר מתייחסים לביטחון, מתייחסים לביטחון המדינה, ביטחון אדם או ביטחון הציבור.

גבי לסקי: אין מונח "ביטחון לאומי" בחקיקה הישראלית, ממציאים מונח יש מאין.

גבי לסקי: גם בסעיף ההגדרות אף אחד לא מסביר מה הכוונה של המונח החדש הזה.

גבי לסקי: בסעיף המטרה הכניסו את חוק יסוד הלאום מהדלת האחורית וכך הפכו את החקיקה.

גבי לסקי: עד עכשיו המדינה הסבירה למה יש לאפשר לקיים את הוראת השעה הזאת, להאריך אותה פעם אחר פעם, הסבירו שמדובר בנושאים ביטחוניים.

גבי לסקי: כל ההרכבים בוחנים את הנושא הביטחוני אל מול הפגיעה בזכויות.

גבי לסקי: הסעיף הזה מכניס לנו ממד חדש בחקיקה שאנחנו כל הזמן חשבנו שהוא מרחף מעל פניה ועכשיו זה דבר ברור וגלוי.

גבי לסקי: מכניסים את המילים "מדינות עוינות של האזור, בשים לב להיותה של מדינת ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".

גבי לסקי: ברגע שמכניסים את האופי של מדינת ישראל ככזה בעצם יש פה ניסיון להגיד שמדובר בחוק דמוגרפי שבא למנוע מלא יהודים להיכנס, להשתקע, להתגורר, לקבל היתר שהייה במדינת ישראל.

גבי לסקי: זה הופך את כל דבר החקיקה לנושא חדש לחלוטין.

גבי לסקי: לי יש את העמדה שלי לגבי זה, אני חושבת שזה מפלה וזה גזעני, אבל כרגע אנחנו לא בוחנים את העמדה שלי, אנחנו בוחנים האם הנושא הדמוגרפי היה חלק מחקיקה מקורית שעברה בכנסת בקריאה הראשונה, והתשובה החד משמעית היא לא.

גבי לסקי: הנושא הדמוגרפי, גם עם כל הכוונות הנסתרות והרצונות, לא היה חלק מהחקיקה, אנחנו רואים את זה באופן מפורש בסעיף הזה.

גבי לסקי: יכול להיות שזה קשור באפן מאוד מאוד רחוק לאנשים שמעוניינים לשנות את דיני ההגירה במדינת ישראל, אבל זאת שאלה אחרת, היא לא קשורה לעניין.

גבי לסקי: החוק הזה שהוא הוראת שעה לחוק הכניסה לישראל בא לתת חריגים, להגיד מתי לא לפעול על פי החוק.

גבי לסקי: כל הנתונים שקיבלנו היו נתונים שב"כיים, נתונים שמצדיקים מבחינתם את המניעה, את האפשרות למנוע מאנשים להיכנס לישראל אך ורק מנסיבות ביטחוניות.

גבי לסקי: לא קיבלנו שום נתון גיאוגרפי, דמוגרפי או פילוסופי בנוגע לשאלה הדמוגרפית.

גבי לסקי: הנושא הזה לא נדון כחלק מהצעת החוק הקיימת, לכן, כבוד היושב ראש, מדובר בנושא חדש לחלוטין שאי אפשר למזג, להצמיד.

גבי לסקי: אם הוועדה הזאת תיתן גושפנקא לצרף נושא שאינו קשור להצעת החוק, נפתח פתח בכל דבר חקיקה שעובר בקריאה ראשונה לשנות אותו באופן שמשנה את המהות, את הבסיס של החקיקה, ואז לא תהיה ודאות חקיקתית ואת כל הליכי החקיקה של הכנסת אנחנו עושים פלסטר.

גבי לסקי: אין לקבל את סעיף המטרה כחלק מההצעה.

גבי לסקי: השאלה אם חבר הכנסת רוטמן מסכים להצמדה או לא מסכים זו בכלל לא השאלה.

גבי לסקי: העניין הוא שזה לא ממן העניין של החוק המוצע, אפילו לא של המציעים עצמם.

גבי לסקי: זה מן ניסיון להרכיב הסכמות פוליטיות לא על דרך המלך, דרך הפרת התקנון של הכנסת, דרך הפרת הליכי החקיקה ודרך הכנסת נושאים שאינם קשורים לחקיקה בדלת האחורית, הפסולה והלא חוקית.

ניר אורבך: חברת הכנסת מיכל רוזין, בבקשה.

מיכל רוזין: אני מצטרפת לכל דבריה של חברתי הגאונה חברת הכנסת גבי לסקי.

מיכל רוזין: אני רוצה לדבר על סעיף המטרה.

מיכל רוזין: תחילתו של החוק בטיעון בטחוני.

מיכל רוזין: הוא עבר לוועדת חוץ וביטחון ששם הביאו את השב"כ ואת המשטרה כדי לתת את הטיעונים הביטחוניים, אבל בסוף גבר עליכם היצר, כמו שקורה לרבים מכם, ולא הסתפקתם בלהשאיר את החוק סביב המהות של הגנה ביטחונית.

מיכל רוזין: השרה שקד, ואני מזכירה לכם שכל התבטאות כזאת היא בסופו של דבר תכלית החוק וההסבר לו, וגם שר החוץ וראש הממשלה החליפי טענו שאין ספק שמטרתו של החוק היא דמוגרפית, היא לא רק ביטחונית.

מיכל רוזין: במהלך הדיונים האלה נאמר בצורה חד משמעית שמדובר פה על עניין דמוגרפי, בטח ובטח כשניסיתם להכניס את דור ב' שלא קשור לאיחודי משפחות, בטח ובטח כשפשוט גלשתם מהעניין הביטחוני.

מיכל רוזין: אני חושבת שהשיא של הדבר היה ההשתנה מהמקפצה בסעיף המטרה.

מיכל רוזין: סעיף המטרה הוא סעיף שמנוגד לכל פסיקות בג"ץ עד היום.

שמחה רוטמן: בג"ץ אומר לנו מה לחוקק?

מיכל רוזין: ב-2003 הופיע המשנה ליועץ המשפטי לממשלה בוועדת הפנים, עורך הדין מני מזוז, שאמר כך: "מדובר בהצעת חוק לא פשוטה.

מיכל רוזין: אין חידוש בעצם העובדה שהמדינה לוקחת לעצמה את שיקול הדעת להגביל כניסת זרים לתחומה, אפילו על בסיס של איחוד משפחות.

מיכל רוזין: הייחוד של הצעת החוק הוא לא בשיקול הדעת, אלא בהוראה הגורפת שמתייחסת לאיחוד משפחות בין אזרחי מדינת ישראל לתושבי הרשות הפלסטינית.

מיכל רוזין: ההוראה הזאת התקבלה על ידי הממשלה מטעמים ביטחוניים, בגלל התהליך המוגבר של השתקעות של עשרות אלפי פלסטינים במדינת ישראל".

מיכל רוזין: זאת הייתה מהות החוק, זאת הייתה כוונתו, וגם כשהגיעו העתירות לבג"ץ חזרו השופטים, כולל השופט אדמונד לוי שבגללו העתירה נדחתה, שהמטרה היא מטרה ביטחונית בלבד.

מיכל רוזין: ואני רוצה להקריא לך ממה שהשופט בדימוס אדמונד לוי כתב: "מדינת ישראל תהא מושתתת על יסודות החירות, הצדק והשלום לאור חזונם של נביאי ישראל, ותקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה, בלי הבדל דת, גזע ומין.

מיכל רוזין: אנו קוראים גם בתוך התקפת הדמים הנערכת עלינו זה חודשים לבני העם הערבי תושבי מדינת ישראל לשמור על שלום וליטול חלקם בבניין המדינה על יסוד אזרחות מלאה ושווה".

מיכל רוזין: החסימה הגורפת של האפשרות להיכנס לישראל לבן/בת זוג של אזרח/ית ישראלים ללא מתן אפשרות לבדיקה אינדיבידואלית ולו המחמירה ככל שניתן על ידי מערכות הביטחון לא מעניקה משקל הולם ליחס שבין מידת הסיכון הביטחוני למידת הפגיעה בזכויות האדם.

מיכל רוזין: בסעיף המטרה כתוב: "בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".

מיכל רוזין: הדמוקרטיה לא מופיעה בהצעת החוק הזאת, אין פה את האיזונים הנדרשים.

מיכל רוזין: תאמינו לי שחבר הכנסת בן ברק יושב ראש הוועדה ניסה להכניס את השינויים.

מיכל רוזין: אני מזכירה לכם שהוא לא רק יושב ראש ועדת חוץ וביטחון, הוא גם היה סגן המוסד.

מיכל רוזין: הוא דיבר באופן שוטף לאורך כל החקיקה עם רשויות הביטחון, ביניהם השב"כ שאחראי על יישום החוק.

מיכל רוזין: הוא קיבל מהם אישורים ברורים לכך שאחרי 15 שנה אנשים יכולים לעבור מאישור מת"ק לתושבות ארעית, מה שמעניק להם את הזכות לקבל תנאים הומניטריים, לחיות פה, מאפשר לאימא ואבא להיות רשומים כהורים של הילדים שלהם, מאפשר להם ללכת עם הילדים שלהם לבית חולים.

מיכל רוזין: אנחנו מדברים על רישיון נהיגה, על לטוס עם המשפחה לחו"ל, על יכולת לעבוד כרוקחת, כרופאה, לא להיות מוגבלת מכיוון שהיא באישור שנחשב, כמו שאמרו לנו במשרד הפנים, כמו אישור תייר.

מיכל רוזין: בזמנו, אני מזכירה לך פינדרוס, שכשרצו למנוע ממבקשי מקלט, ואכן מנעו, רישיון נהיגה, הגיעו חברי הכנסת החרדים לוועדת חוקה ונלחמו נגד ההחלטה הזאת, כי הם אמרו: יש לנו הרבה אנשים שבאים לפה כתיירים ונשארים פה חצי שנה, שמונה חודשים כדי ללמוד בישיבה.

מיכל רוזין: שינינו את זה, הקלנו עליהם, הם יכולים להחזיק ברישיון נהיגה ישראלי.

מיכל רוזין: לא דרשנו מהם לעשות עלייה ואת כל הפרוצדורה, אפשרנו להם את זה.

מיכל רוזין: המקומות האלה שבהם אנחנו יכולים להיות הומניטריים, שבהם אנחנו יכולים להיות דמוקרטיים ולהיטיב הוצעו בוועדה, אבל לצערי הרב שלושת המתמזגים סירבו בתוקף מכיוון שכל רצונם היה להקשות, להקשיח.

מיכל רוזין: הגיע הזמן לפקוח את העיניים ולהגיד שכמו שאנחנו מבינים את הצורך הביטחוני לשמור על מדינת ישראל, וכולנו רוצים ביטחון, כולל אוסאמה וכולל ווליד, כך אנחנו רוצים גם מדינה דמוקרטית.

מיכל רוזין: הדמוקרטיה שעליה נלחמנו בשלוש השנים האחרונות שתמשיך להתקיים לא תתקיים אם אנחנו נמשיך כל הזמן לכרסם ביסודות הדמוקרטיה שלנו.

מיכל רוזין: חלק מהביטחון של מדינת ישראל הוא בהיותנו מדינה דמוקרטית.

מיכל רוזין: זה מה שנותן לנו את הכוח, זה מה שנותן לנו את היכולת להמשיך לשלוט פה שלטון נכון, צודק, שלטון חוק.

ניר אורבך: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: נושא חדש זה נושא שלא היה בהצעת החוק המקורית, בין אם היא ממשלתית ובין אם היא פרטית.

אוסאמה סעדי: בנוסח האחרון לפני אישורו בשנייה ושלישית הובא משהו אחר לגמרי שלא היה מלכתחילה.

אוסאמה סעדי: אני מפנה אותך ואת חברי הוועדה הנכבדים לנוסח הממשלתי, כשהנוסח הממשלתי מתחיל בסעיף של ההגדרות.

אוסאמה סעדי: זה אותו נוסח שהיה במשך כמעט 20 שנה מאז שנחקק בפעם הראשונה ב-2003 החוק כהוראת שעה.

אוסאמה סעדי: לא היה בו שום שינוי במשך כל השנים האלו.

אוסאמה סעדי: לא בתקופת של ראש ממשלה כזה או ראש ממשלה אחר, לא בממשלות של הליכוד או של העבודה.

אוסאמה סעדי: החוק הזה גם עבר את בית המשפט העליון אך ורק מכיוון שמדובר בהוראת שעה לשנה.

אוסאמה סעדי: חמישה שופטי עליון מכובדים קבעו שמדובר כאן בפגיעה בזכויות יסוד, בזכות היסוד לכבוד מכוח חוק יסוד כבוד האדם וחירותו שמכוחה קמה הזכות לחיי משפחה.

אוסאמה סעדי: חמישה שופטים אמרו שיש פגיעה שעומדת בפסקת ההגבלה ושאין פגיעה מעל מה שנדרש.

אוסאמה סעדי: היה שופט שהכריע את הכף בכך שאמר:

אוסאמה סעדי: אכן מדובר בפגיעה בזכות יסוד ובפגיעה לא מידתית ומעל הנדרש, אבל מכיוון שמדובר בהוראת שעה למשך שנה נעביר את זה.

אוסאמה סעדי: בית המשפט העליון לא פסל את החוק רק בגלל שמדובר בהוראת שעה זמנית.

אוסאמה סעדי: מהבוקר ומאתמול אנחנו שומעים את גבי לסקי אומרת שהזמני הפך לקבוע.

אוסאמה סעדי: כל שנה הביאו את אותו נוסח.

אוסאמה סעדי: לא שינו כהוא זה תג או פסיק, כי אמרו שבית המשפט העליון אישר את הנוסח הזה.

אוסאמה סעדי: שרת הפנים, עוד בניסיון הראשון שלה ביולי להעביר את החוק הזה, אמרה שהיא לא משנה שום פסיק, גם אם היא מגיעה להסכמות כאלו או אחרות, כי זה הנוסח שהצביעו עליו במשך כמעט 19 שנה.

אוסאמה סעדי: במשמרת שלכם אתם משנים את החוק הזה באופן הדרסטי ביותר.

אוסאמה סעדי: זה לא עוד סעיף, אדוני היושב-ראש, זה לא עוד סעיף טכני שאפשר להגיד: תשמע, עברו 20 שנה, יש דברים טכניים שצריך לעשות התאמות, שינויים, פה ושם.

אוסאמה סעדי: רק עכשיו נזכרתם שצריך סעיף מטרה?

אוסאמה סעדי: בכל שש או שבע הכנסות שהיו אף אחד לא מצא לנכון להגיד שיש פה לקונה, שיש פה חסר.

יצחק פינדרוס: בשביל זה יש ממשלת שינוי.

אוסאמה סעדי: סעיף המטרה הזה הוא לא ממשלת שינוי, כי זה אתם שהייתם 20 שנה בממשלה.

וליד טאהא: הממשלה הזאת התכוונה שיהיה שינוי לטובה, אבל יש מישהו שמפעיל עליה סחיטה באיומים.

גבי לסקי: כבוד השופטת מרים נאור, זכרה לברכה, שדווקא דחתה את העתירות, אמרה כך: "בחלק מפסקי הדין של חבריי, כמו גם בכתיבה אקדמית בעקבות פסק הדין בעתירות קודמות, ישנה התייחסות לשאלה: האם תכליתו של החוק היא שמירה על הביטחון או תכליתו הנסתרת היא תכלית דמוגרפית.

גבי לסקי: בפסק הדין הקודם עמדנו בהרחבה על כך שתכליתו של החוק היא ביטחונית.

גבי לסקי: גם אם מתומכי החוק בכנסת תמכו ממניעים דמוגרפיים, אין בכך כדי לשנות את תכליתו האובייקטיבית של החוק".

גבי לסקי: כל פסקי הדין, כל החקיקה נעשתה מתכלית ביטחונית.

גבי לסקי: בהמשך כותבת הנשיאה בייניש: "השופט לוי, למרות שהצטרף לעמדה לפיה החוק פוגע בזכויות לחיי המשפחה ובזכות לשוויון פגיעה שאינה מידתית, קבע כי יש לדחות את העתירות ולהותיר את ההסדר הקיים על כנו על מנת לאפשר למשיבים להעמיד בתוך תשעה חודשים הסדר משופר שיצמצם את הפגיעה בזכויות האמורות".

גבי לסקי: לא רק שלא עומדים עכשיו בכוונה של בית המשפט ובעמדה שמדובר בחוק ביטחוני, גם הסעיף הזה מרחיב את אפשרות הפגיעה.

אוסאמה סעדי: אף פעם לא כתבו סעיף מטרה.

אוסאמה סעדי: זה לא בגלל ששרי פנים קודמים, ועדות פנים או הוועדות שהאריכו משנה לשנה את החוק הזה לא חשבו על כך, אלא כי הפסיקה הקיימת וההלכה הפסוקה, הידועה, הענפה והמושרשת בפסיקה של בית המשפט העליון ובתי המשפט המחוזיים שדנים בעתירות המינהליות האלו של איחוד משפחות זה ששיקול הדעת של שר הפנים הוא רחב, הוא שוקל את כל השיקולים.

אוסאמה סעדי: תראו לי מתי בית המשפט התערב בהחלטות של שר הפנים, בין אם זה גירוש, לא גירוש, כניסה לישראל, אי כניסה לישראל.

אוסאמה סעדי: לא מתערבים.

אוסאמה סעדי: מה אתם עכשיו עושים?

אוסאמה סעדי: אתם מצמצמים את שיקול הדעת של שר הפנים, אתם אומרים לו: אתה שוקל רק את השיקולים של מדינה יהודית ודמוקרטית.

אוסאמה סעדי: למה?

אוסאמה סעדי: מאז 2003 אתם אומרים, ובית המשפט העליון קיבל את העמדה שלכם, שהמניע והמטרה של החוק הזה היא ביטחונית.

אוסאמה סעדי: למה אתם עכשיו באים וקובעים את העניין הביטחוני?

אוסאמה סעדי: זה קיים.

אוסאמה סעדי: למה אתה צריך לבוא ולהגיד שיש ספקות על זה?

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת האוזר, אתה יודע שיש את סעיף 8 בחוק, שזה הלב של הוראת השעה הזאת מאז 2003 שעל בסיסה יש את הבדיקות ואת חוות הדעת של גורמי הביטחון.

אוסאמה סעדי: כאשר יש סירוב ביטחוני, מניעה ביטחונית או מניעה משטרתית זה כבר עילה לסירוב של איחוד משפחות.

אוסאמה סעדי: מספיק שיש תיק תלוי ועומד כדי להיות מסורב.

אוסאמה סעדי: כל השיקול הביטחוני נמצא בתוך החוק, נמצא בסעיף 8.

אוסאמה סעדי: מכיוון שאתם רוצים להכניס את האלמנט הדמוגרפי הכנסתם את הסעיף הזה.

אוסאמה סעדי: חבר הכנסת האוזר, רצית מעבר למדינה יהודית ודמוקרטית, וגם דיברת על זה בוועדות, להכניס את חוק הלאום.

אוסאמה סעדי: סעיף המטרה לא נחוץ, לא צריך אותו, הוא כבר קיים בחוק.

אוסאמה סעדי: אם השיקול הביטחוני עמד מאחורי סעיף המטרה, זה שיקול שכבר קיים ואושר על ידי בית המשפט העליון.

אוסאמה סעדי: אין בנוסח הממשלתי ובנוסחים הפרטיים סעיף מטרה, אז למה אתם מכניסים אותו עכשיו?

אוסאמה סעדי: מטרה: תוספת חדשה.

אוסאמה סעדי: זה לא שהיועצים המשפטיים אמרו שזה נחוץ או שהם מבקשים, אלא מדובר בכמה חברי כנסת שאמרו: יאללה, הזדמנות לסחוט עד תום.

אוסאמה סעדי: זה סעיף שברור שהוא נושא חדש.

צבי האוזר: שמענו דיון מעמיק ורצוף בו נפרסו בפנינו כל הטיעונים כנגד הטענה הזאת, ואכן הדברים יצטרכו להישקל בכובד ראש ואז נצביע ונכריע.

צבי האוזר: ראשיתו של הדיון בפני הכנסת בעניין הזה היה ב-2003.

צבי האוזר: יפים דבריה של חברת הכנסת רוזין שציטטה מהדיון בוועדת הפנים מ-2003.

צבי האוזר: מני מזוז דיבר אז על מה היו הסיבות לחקיקת אותו חוק.

צבי האוזר: הוא ציין במפורש השתקעות של כ-130,000, 140,000 פלסטינים כתוצאה ממצוקה ואירועים ביטחוניים שהיו דאז.

צבי האוזר: ההערה הזאת איננה הערת אגב, זה לא משהו שמישהו מנסה להסתיר.

צבי האוזר: כשמסתכלים על הפרוטוקול מ-2003 שבסופו הוסדר החוק הזה, אפשר להבין מה הם מטרותיו, מה כוונתו של החוק, מה באו לתקן, על איזה אינטרסים לאומיים באו לשמור.

צבי האוזר: הסעיף הזה נדון בוועדה דאז הלוך וחזור.

צבי האוזר: זה הוצג על ידי חברי הוועדה, זו לא הייתה הערת שוליים.

צבי האוזר: אני מקבל את הקונבנציה שהחוק בעיקרו הוא ביטחוני, אבל אי אפשר להגיד ב-2022 שהכנסת תעשה פלסטר לאינטרס הציבורי, תסתיר פניה בפני הציבור הישראלי ותחשוב או תנסה להציג את החוק הזה כמי שמגן על אינטרסים ביטחוניים צרים מבלי להגיד כאן על השולחן את מה שנאמר על ידי השב"כ שהציג את זה לראשונה בדיון הנוכחי, מה שלא היה בדיונים של ה-19 שנים האחרונות, את שיקולי ביטחון הנובעים מהמצב הביטחוני שנוצר ב"שומר חומות".

וליד טאהא: הדוחות והממצאים הונחו בפני חברי הכנסת.

וליד טאהא: למה אתה לא אומר שלא היה?

צבי האוזר: הוא היה.

וליד טאהא: כשהוא היה יו"ר ועדת חוץ וביטחון היינו אצלו בוועדה והנתונים של השב"כ היו על השולחן.

צבי האוזר: הנתונים של השב"כ תמיד על השולחן, אבל הנתונים של השנה הזאת הם נתונים אחרים, הם נתונים שמוסיפים ממד רלוונטי לשיקול הביטחוני ומבהירים מה הוא האינטרס הציבורי כשאנחנו אומרים "שיקול ביטחוני".

צבי האוזר: אי אפשר לקחת את השיקול הביטחוני, לרדד אותו, לטשטש אותו ולפגוע באזרחי ישראל.

צבי האוזר: אנחנו מחויבים בחוק הזה להגן על אזרחי ישראל מפני סכנות ביטחוניות בהקשרם הנוכחי, כפי שהם מתפתחים מעת לעת.

אוסאמה סעדי: 20 שנה לא היה?

צבי האוזר: השב"כ הציג בפני הוועדה הזאת שני נתונים שאני מבקש לחדד, אדוני היושב ראש, כי מדברים פה על נושא חדש, על כך שזה לא היה וזה לא קשור לביטחון.

צבי האוזר: זה גם לא נושא חדש, וזה גם בלב ליבת ההקשר הביטחוני.

צבי האוזר: 10% מהמתפרעים ב"שומר חומות" הם אנשים עם זיקה לאזור, הם אנשים שהם בגדר הדיון שאנחנו דנים בחוק הזה באשר למעמדם במדינת ישראל.

צבי האוזר: 26% מהפרעות לאחר "שומר החומות", פרעות הנגב, הם אנשים בעלי זיקה לאזור, הם אנשים שאנחנו דנים במעמדם בחוק הזה.

וליד טאהא: "האזור" זה השטחים הכבושים, נכון?

וליד טאהא: איזה אזור?

צבי האוזר: אנחנו מישירים מבט לעיניים של תושבי הנגב ושואלים אם החוק הזה לא צריך לטפל, לא צריך להגדיר ולא צריך לחדד את אותן סכנות עדכניות לביטחון ולאינטרסים הביטחוניים הלאומיים כפי שבאו לידי ביטוי.

צבי האוזר: אם נסתיר מבט מהעניין הזה אנחנו נחטא לתפקידנו כמחוקקים, נפקיר את ביטחונם של אזרחי ישראל ונעדיף שיקולים אחרים שהם אינם ביטחוניים.

צבי האוזר: סעיף המטרה בא לחדד את השיקול הביטחוני במופעו העדכני, הרלוונטי לסכנות ביטחוניות, מופעו הרלוונטי לאינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל, וזה מבוסס על חוות הדעת של השב"כ כפי שהוצגה בפני הוועדה, על פי נתונים שלא הופיעו עד היום.

צבי האוזר: המופעים של "שומר חומות" הם קפיצת מדרגה בשאלת הביטחון הלאומי.

צבי האוזר: אני יודע, ואני אומר את זה כמי שהיה יושב ראש לשעבר של ועדת חוץ וביטחון, ש"שומר חומות" מאתגר את מדינת ישראל מבחינה ביטחונית בהקשרים רחבים ורבים, וחלקם גם מסווגים, אבל אם יהיה דיון בבג"ץ באשר לשאלה מה ההקשר הביטחוני כפי שמופיע בסעיף המטרה, יוצגו גם נתונים אלה בהקשרם הרחב.

צבי האוזר: אני רוצה להעיר הערה באשר לאותו שילוב של "בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית".

צבי האוזר: היותה של מדינת ישראל יהודית ודמוקרטית היא הגדרת הבסיס של השיטה.

צבי האוזר: זאת התיבה המעצבת את עקרונות השיטה הישראלית.

צבי האוזר: דנו על זה רבות, ואני ממליץ לכל חבריי לחזור ולקרוא את הבג"ץ על חוק-יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.

צבי האוזר: בית המשפט קבע בעקרונות האלה מה הוא הבסיס של כל ההסדר הישראלי.

צבי האוזר: לבוא ולהגיד שאנחנו משלבים את זה בנושא כאילו מדובר בנושא חדש או כאילו מדובר באיזו שהיא התגנבות של הדברים, בעיני לא ראוי ולא יפה.

צבי האוזר: אפילו הרמיזה שכאילו, רחמנא ליצלן, זה משקף אמירות הבאות לידי ביטוי מבחינה חוקתית-קונסטיטוציונית בחוק-יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.

צבי האוזר: אני שואל את כל חברי הכנסת ההגונים כאן, האם מישהו היה מעלה על דעתו לקיים דיון בכנסת בחוק הזה או בחוק אחר ולטעון בהתרסה שהוגנבו לכאן עקרונות או רעיונות של כבוד האדם וחירותו.

צבי האוזר: אם אנחנו אומרים שהחוק הזה הוא ביטחוני, הרי לא צריך לשקול שום שיקולים של כבוד האדם וחירותו, אבל לא יעלה על הדעת שלא נשקול שיקולי כבוד האדם וחירותו.

צבי האוזר: מאז השינוי החוקתי, הקונסטיטוציוני במדינת ישראל אנחנו שוקלים את כל מרכיבי הליבה של החוקה הישראלית.

צבי האוזר: כמו שאנחנו שוקלים הלכה למעשה בכל דבר ועניין את כבוד האדם וחירותו, כך אנחנו שוקלים בכל דבר ועניין את ההשלמה או המופע החוקתי של ישראל, שהרי החוקים האלה שזורים זה בזה ואין חוק אחד עדיף על השני.

צבי האוזר: אף אחד לא יבוא ויגיד שזה התגנב, וגם אף אחד לא יבוא ויגיד שזה מטיל צל על איזו שהיא חקיקה.

צבי האוזר: אין זכאות לאף חבר כנסת לעשות ליקוט חוקתי בחקיקה רגילה.

צבי האוזר: חברת הכנסת רוזין וחברת הכנסת לסקי מזכירות לי באיך שהן מתייחסות לחוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי חברים אחרים במשכן הזה שבזים ומבזים את כבוד האדם וחירותו, שחושבים שחוק יסוד כבוד האדם וחירותו איננו חלק מהחוקה הישראלית, איננו ראוי להיות חלק מהחוקה הישראלית ומעדיפים להתעלם ממנו, להוריד מסך כאילו לא היה.

צבי האוזר: אינכם יכולים להחליט שזה חל וזה לא חל.

צבי האוזר: אני טוען שחלים שניהם, ויפים הדברים שכתב בית המשפט.

צבי האוזר: יושב בג"ץ בהרכב חסר תקדים של 11 שופטים ומחליט ברוב של 10 מול 1, לא של 6 נגד 5, מפרש ב-20 עתירות נגד חוק היסוד הזה.

צבי האוזר: אני קורא לחבריי להישיר מבט למציאות ולהגיד: תם ונשלם, זאת החוקה, המעין חוקה ישראלית, אלה כלי העבודה שלנו כמחוקקים, נפרש אותם כחיים זה לצד זה - כבוד האדם וחירותו עם חוק יסוד ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי.

צבי האוזר: אין בזה כדי לפגוע במי שאיננו יהודי במדינת ישראל.

צבי האוזר: החוק הזה בא להקל ובא להגן על זכויות יסוד של אזרחים ערבים שלצד השיקול הביטחוני שוקלים שיקולים אחרים.

צבי האוזר: לבוא ולהגיד שזה לא קשור, שזה נושא חדש, שאי אפשר לשקול את זה?

צבי האוזר: אם, רחמנא ליצלן, נכנסה התיבה יהודית ודמוקרטית לחקיקה, זה חוסר הבנה של ההסדר המכונן הישראלי, זו העלבה של מודל החוקה הישראלי?

צבי האוזר: חברים, תדע הכנסת וידע הציבור שיש שינוי חוקתי מאז שנחקק החוק ב-2003.

צבי האוזר: אנחנו גם נותנים את דעתנו ולוקחים ברצינות את הפסיקה, את המעטפת, ואנחנו גם מבססים כאן פסקת מטרה מוכוונת, הסדר ביטחוני מעודכן, רלוונטי שנותן מענה לאינטרס ציבורי ראשון במעלה של חיים.

מירי פרנקל שור: הפצנו כך את הנוסח, על מנת להקל על חברי הכנסת, על מנת להגיע בשקיפות מרובה, על מנת להנגיש את כל השינויים.

מירי פרנקל שור: מצאנו לנכון לכתוב "שינוי", או לכתוב "תוספת".

מירי פרנקל שור: כמובן שזה רק בא להקל על חברי הכנסת.

מירי פרנקל שור: לא העליתי אפילו על דעתי שיש בכך חריגה מגדר הנושא.

מירי פרנקל שור: ממש לא.

שמחה רוטמן: גם המילים "תוספת חדשה" לא ייכנסו לנוסח החוק.

מירי פרנקל שור: בוודאי.

מירי פרנקל שור: צריך שיהיה ברור מאליו שזאת אמירה טכנית לחלוטין.

מירי פרנקל שור: עכשיו אני מבקשת לדבר על מה היא חריגה מגדר הנושא.

מירי פרנקל שור: אני מבקשת לקרוא את סעיף 85(א) לתקנון הכנסת: "ועדה רשאית לתקן הצעת חוק שהיא דנה בה לפי פרק זה, ורשאית היא לתקן גם סעיפי חוק שלא נזכרו בנוסח הצעת החוק שאושר בקריאה הראשונה, ובלבד שהתיקונים לא יחרגו מגדר הנושא של הצעת החוק".

מירי פרנקל שור: בואו רגע נגיד על מה אנחנו מסכימים.

מירי פרנקל שור: אנחנו מסכימים שכאשר מגיעה הצעת חוק ממשלתית לוועדה של הכנסת, והפעם הזאת זו ועדת החוץ והביטחון, היא מתחילה לדון בהצעת החוק.

מירי פרנקל שור: מי שמכיר אותי יודע שהרבה פעמים יצא לי לחלוק מחלוקות קשות עם הממשלה.

מירי פרנקל שור: למה?

מירי פרנקל שור: כי אני חושבת שלא נכון שהכנסת תקבל את הצעת החוק הממשלתית ככתבה וכלשונה.

מירי פרנקל שור: הנורמה צריכה להיקבע בכנסת.

מירי פרנקל שור: זה נכון שהכנסת תדון, תבחן, תטיל ספק בהנחות היסוד וגם תגיש תיקונים להצעת החוק.

מירי פרנקל שור: אנחנו עכשיו מחדדים את השאלה: האם התיקונים שהוכללו בהצעת החוק חורגים מגדר הנושא של הצעת החוק, האם התיקונים שהוכנסו בסעיף המטרה חרגו מגדר הנושא, והאם הכנסה של סעיף המטרה הוא לא בגדר תיקון.

מירי פרנקל שור: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אנחנו הולכים שנים בוועדות הכנסת ואנחנו יודעים שזאת לא הפעם הראשונה, לא הפעם השנייה ולא הפעם השלישית שזה נעשה.

מירי פרנקל שור: כך היה ויהיה.

מירי פרנקל שור: כשוועדה מחוקקת רואה שיש צורך לכלול סעיף מטרה, אנחנו עושים את זה בין הקריאה השנייה לקריאה השנייה והשלישית.

יצחק פינדרוס: זה ההסתייגויות של סעדי לסעיף המטרה.

יצחק פינדרוס: חצי מההסתייגויות שלו הן לסעיף המטרה.

גבי לסקי: את יכולה לתת לי דוגמה?

מירי פרנקל שור: בחוק הסמכת השב"כ, כיוון שזה היה חוק מורכב ביותר, רצינו לחדד - -

גבי לסקי: אבל לא שיניתם את המהות.

גבי לסקי: פה זה שינוי מהות.

צבי האוזר: למה זה שינוי מהות?

צבי האוזר: המהות היא ביטחונית.

מיכל רוזין: בחוק המקורי אין סעיף מטרה.

שמחה רוטמן: אתם טוענים שפסקת מטרה זה נושא חדש?

שמחה רוטמן: אז תמחקו את כל ההסתייגויות שלכם לפסקת המטרה.

מירי פרנקל שור: הכללתו של סעיף מטרה היא פרקטיקה בכנסת שהייתה בעבר ואני חושבת שהיא נכונה.

מירי פרנקל שור: לפעמים המחוקקים רוצים להתוות את הדרך ולומר מה המצפן של הצעת החוק.

צבי האוזר: בפרט לאור השינויים שראינו.

מירי פרנקל שור: לפעמים אנחנו ממליצים או חברי הכנסת מבקשים שייכלל סעיף מטרה.

מירי פרנקל שור: עכשיו אני רוצה לעבור לשאלה אם התיקון חורג מגדר הנושא של הצעת החוק.

מירי פרנקל שור: "מטרתו של חוק זה לקבוע הסדרים מיוחדים בעניין אזרחות, רישיונות ישיבה או היתרי ישיבה בישראל לגבי תושבים של מדינות עוינות או של האזור.

מירי פרנקל שור: ." עד פה זה סיכום של כל הסעיפים בהם עוסקת הצעת החוק.

מירי פרנקל שור: "בשים לב להיותה של ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית באופן שיבטיח את השמירה על אינטרסים חיוניים ממלכתיים לביטחון הלאומי של המדינה".

מירי פרנקל שור: בדקנו, לאור ההערות של חברי הכנסת, ועכשיו הצגנו לחברת הכנסת גבי לסקי את החקיקה שמופיעה בה התיבה "אינטרסים החיוניים לביטחון הלאומי של המדינה" בחוק השב"כ.

גבי לסקי: כתוב שם נושא ממלכתי.

מירי פרנקל שור: אנחנו מסתכלים על אינטרסים חיוניים, ממלכתיים לביטחון הלאומי של המדינה בהקשרים הביטחוניים של הסעיף, והוא אכן מופיע גם בחוק המל"ל בהיבט הביטחוני, כך שמבחינתי אין פה שום חריגה מגדר הנושא.

מיכל רוזין: מה מהות ההגדרה "ביטחון לאומי של המדינה"?

מיכל רוזין: גם כלכלה היא ביטחון לאומי של ישראל, גם חקלאות היא ביטחון ישראל.

מירי פרנקל שור: הנושא של הביטחון הלאומי הוא אכן יותר רחב מביטחון המדינה, אבל מכיוון שלקחנו את התיבה הזאת מחקיקה ביטחונית זה יפורש בהתאם להיבט הביטחוני של הצעת החוק.

אוסאמה סעדי: איך הוא פורש עד היום?

אוסאמה סעדי: הרי החוק הזה הוא לא חוק שנולד אתמול, הוא קיים כבר 20 שנה.

אוסאמה סעדי: בית המשפט ישב על המדוכה לא פעם אחת, לא פעמיים ולא שלוש.

צבי האוזר: יש אתגרים ביטחוניים חדשים.

מירי פרנקל שור: החוק חוקק ב-2003 ותוקן ב-2005 או ב-2007.

מירי פרנקל שור: הוא לאורך השנים לא נפתח, מכיוון שהוא הוארך בדרך מאוד ייחודית.

מירי פרנקל שור: הוא לא הגיע כהצעת חוק ונפתח, הוא הגיע ישר למליאת הכנסת.

מירי פרנקל שור: במהלך הזמן יצרה ועדת הכנסת הליך שלפני שהוא מגיע למליאה מתקיים דיון בוועדה משותפת של ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים שהמליצה למליאה והמליאה אישרה.

מירי פרנקל שור: עכשיו נפתח החוק ואפשר להכניס בו שינויים.

מירי פרנקל שור: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו אם התיקון חורג מגדר הנושא.

מירי פרנקל שור: תיקון, מבחינתי, שחורג מגדר הנושא זה תיקון שיורד לשורשו של הליך החקיקה שאינו תקין.

מירי פרנקל שור: לפי הדיון שהיה בוועדה שבו נדרשנו לתת מענה - -

אוסאמה סעדי: מענה למה?

אוסאמה סעדי: משהו היה חסר?

אוסאמה סעדי: מה היה חסר בחוק?

צבי האוזר: היה חסר עדכון ההסדר אל מול האתגרים הביטחוניים.

מירי פרנקל שור: בדיון שהתקיים בוועדת החוץ והביטחון ניתן המענה.

מירי פרנקל שור: מבחינתי עכשיו אנחנו נמצאים בטענת נושא חדש בוועדת הכנסת.

אוסאמה סעדי: זה נדון בוועדת חוץ וביטחון לא מכיוון שזה נושא ביטחוני, מכיוון שלא רציתם שזה יידון בוועדת הפנים.

אוסאמה סעדי: את יודעת שאף פעם החוק הזה לא נדון בוועדת חוץ וביטחון לבד, זה תמיד היה בוועדת הפנים או בוועדה המשותפת לוועדת חוץ וביטחון וועדת הפנים.

גבי לסקי: ה-National security זה גם ייצוא נפט, גם העדר מזון, גם העדר חיסונים.

גבי לסקי: כשאתה נותן את הנושא הרחב הזה, אתה מכניס דברים שהם לא מן העניין, שלא נדונו בבג"ץ או בחקיקה קודמת וגם לא קיבלנו נתונים עליהם, לכן זה כן נושא חדש.

מירי פרנקל שור: החוק נפתח ואפשר היה להכניס תיקונים.

מירי פרנקל שור: אנחנו לא נמצאים כרגע בדיון על מדוע הוועדה החליטה לכלול את הביטחון הלאומי של המדינה, אנחנו מתמקדים בשאלה אם נושא האינטרסים החיוניים לביטחון הלאומי של המדינה חורג מהצעת החוק.

מירי פרנקל שור: לעמדתי, לפי סעיף 85 לתקנון הכנסת, הוספת התיבה "אינטרסים חיוניים לביטחון הלאומי של המדינה" אינה חורגת מגדר הנושא, היא לא נושא חדש, היא בהחלט בסמכות הוועדה.

וליד טאהא: אבל כשאת באה לפרוט את זה לפרטים את לא תדעי להגיד לי את הפרטים.

וליד טאהא: אלה מונחים כלליים למדי שבאמצעותם אפשר לעשות כל מה שרוצים.

וליד טאהא: הדיון הזה הוא דיון חשוב, כי הולכים להשתמש בדיון הזה גם בבתי המשפט.

וליד טאהא: מירי, אני רוצה להזכיר לך שלפני שהחוק הזה הגיע אך ורק לוועדת חוץ וביטחון מישהו ניסה להעביר את החוק איך שהוא היה.

וליד טאהא: לא היה חסר בחוק כלום, רם, החוק היה מושלם.

וליד טאהא: מישהו ניסה להעביר אותו איך שהוא, אבל רוטמן והחבורה שלו הפילו אותו.

וליד טאהא: השינוי שנמצא עכשיו הוא סחיטה באיומים של רוטמן, זה לא השינוי שהממשלה רצתה להעביר.

וליד טאהא: תמיד אמרנו שהגזענות מכובסת במילים יפות.

וליד טאהא: דיברו פה כל מיני מלומדים על גזענות, רק שהיא מכובסת במילים יפות.

וליד טאהא: גם אם אתה משקר 100 פעמים השקרים שלך לא הופכים לאמת.

וליד טאהא: גם אם אתה מנסה להסביר גזענות במילים יפות, הגזענות היא גזענות כלפי אלה שהיא מופעלת עליהם, לא משנה מה אתה תקרא לזה.

וליד טאהא: על פי ההיגיון של מירי היועצת המשפטית גם בחוק הקורונה היינו צריכים להגיד: בשים לב לאינטרסים החיוניים והביטחוניים של המדינה, וגם בחוק החיסונים היינו צריכים להגיד: בשים לב לישראל כיהודית ודמוקרטית.

וליד טאהא: בית המשפט העיר על השקר בשימוש במילים "היבטים ביטחוניים", וגם השופטים כתבו שברור שההיבט הדמוגרפי הוא ההיבט הבולט מאחורי החוק, מה שאני חושב שהזוי כי האנשים נמצאים בשטח.

וליד טאהא: אפילו איום דמוגרפי אין פה, כי האנשים נמצאים בשטח.

וליד טאהא: אין משהו שמסביר את הדבר המכוער הזה חוץ מהמילה "גזענות".

וליד טאהא: זה לא ביטחון ואפילו לא דמוגרפי, זה פשוט רצון להתעמר באחר ולהפעיל נגדו כלים דיקטטוריים.

וליד טאהא: אתה לא יכול לטעון שאין נושא חדש כאשר המליאה ניסתה להעביר את הנוסח הישן ונכשלה.

וליד טאהא: הרי היה נוסח שלא כלל את התוספת החדשה, תוספת שהסבירה מירי כמשהו פרוצדוראלי.

וליד טאהא: היה נוסח שנפל.

וליד טאהא: למה היה צריך לבוא ולעשות את הסדר החדש הזה ואחרי זה לטעון שזה לא נושא חדש?

וליד טאהא: אוסאמה, מיכל, גבי, אנחנו לא טוענים לנושא חדש, כי זה כבר נושא חדש.

וליד טאהא: אותו רם בן ברק ואותה קואליציה רצו להעביר את הנוסח הקודם שלא כלל את התוספת החדשה, אבל הם נכשלו.

וליד טאהא: אחרי שהם נכשלו מישהו הפעיל על החלקים מהקואליציה סחיטה באיומים כדי להביא לחוק הרבה יותר גרוע ממה שהיה.

וליד טאהא: המישהו הזה הצליח.

וליד טאהא: הולכים איתו עם כל הדרישות, העיקר שלא יכעס ולא יחזור בו, כי אם הוא יחזור בו, חס ושלום, השמיים יתהפכו.

וליד טאהא: הכנסת, רוטמן, לא יכולה לעצום עיניים מפני גזענים, כי גם אם היא תעשה זאת עכשיו היא תצטרך להתמודד עם זה קשות בעתיד.

וליד טאהא: עדיף שהיא לא תעצום עיניים.

וליד טאהא: כבר היום רואים את הפנים המכוערות של הגזענות, את מה שהיא עושה כלפי כל האנשים התמימים האלה – ילדים, נשים, חסרי כל שלא מהווים שום איום על אף אחד.

וליד טאהא: לטפל בבעיה שלהם בהיבטים של "בשים לב לאינטרסים חיוניים של מדינת ישראל" זה הדבר ההזוי ביותר שאפשר לשמוע אי פעם.

וליד טאהא: פעם טיפלו בנו בשם הביטחון.

וליד טאהא: קראתי פעם ספר, ואני לא זוכר את שם העורך שלו, שקוראים לו "בשם הביטחון".

וליד טאהא: עשו את כל התועבות שבעולם בשם הביטחון, בשם טיעונים ביטחוניים ובשם מושגים כלליים שלא ניתן לפרט אותם, שלא ניתן לכמת אותם.

וליד טאהא: אמרה פה מיכל בצדק שכלכלה חזקה זה חלק מביטחון לאומי, שלכידות חברתית זה חלק מביטחון לאומי.

וליד טאהא: דרך אגב, רוטמן יכול לחשב את האוכלוסייה הערבית כחלק מהביטחון הלאומי.

שמחה רוטמן: בוודאי שהאוכלוסייה הערבית היא חלק מהביטחון הלאומי.

שמחה רוטמן: כשאנחנו שומרים על הביטחון הלאומי של מדינת ישראל אנחנו שומרים על כל האזרחים הישראלים.

וליד טאהא: אני שמח שזה עושה אצלך עניין, אבל אתה משתמש בזה סלקטיבית איפה שזה מתאים לך.

וליד טאהא: איפה שאני לא חלק אז אני איום, אם אתה רוצה, כולל העובר ברחם אימו שהוא איום, כמו שאמר שלמה קרעי והיושב-ראש שמע אותו.

וליד טאהא: הוא אמר שהילד בן החודשיים הוא איום, הוא טרוריסט.

וליד טאהא: אתה לא מחליט עבור הילד הזה שהוא טרוריסט, כי מי אתה שתקבע מי טרוריסט, מי לא טרוריסט.

וליד טאהא: יש פה שיגעון אחד מוחלט שלא צריכים לעצום עיניים ממנו.

וליד טאהא: לא משנה שזה קצת באיחור, אבל באיחור להתעשת ולפתוח עיניים עדיף על לעצום עיניים וללכת אחרי רוטמן לתהום.

שמחה רוטמן: אנחנו חרגנו פה מטענת נושא חדש לנושא חדש לגמרי.

שמחה רוטמן: במקום לדון בשאלה האם פסקת מטרה היא נושא חדש, האם המכסות הם נושא חדש, אנחנו דנים בטענות כנגד החוק.

שמחה רוטמן: אנחנו אמורים לעסוק עכשיו בשאלה אם הדברים האלה הם נושא חדש, כן או לא.

שמחה רוטמן: פסקת המטרה איננה נושא חדש.

שמחה רוטמן: הם טוענים שמדובר בניסוח של חוק הלאום.

שמחה רוטמן: אני לא הפניתי לחוק יסוד חוק הלאום, כי בדרך כלל לא מפנים לחוקי יסוד.

שמחה רוטמן: כל החוקים של מדינת ישראל, כולל גם החוק הזה, אמורים להיות מיושמים ומפורשים בהתאם לחוקי היסוד, כולל חוק הלאום, ולכן לא צריך לכתוב את חוק הלאום.

שמחה רוטמן: יש פה מטרות ספציפיות לחוק, יש פה פסקת מטרה שהוספה.

שמחה רוטמן: היא נוסחה בוועדה, נדונה.

גבי לסקי: מה המטרה של החוק?

שמחה רוטמן: דיון מאוד מעניין, אבל לא קשור לסוגיה.

שמחה רוטמן: כל טענות הנושא החדש שהועלו פה הועלו מסיבות טקטיות, עד כדי כך שבאו ואמרו שלהוסיף סעיף מטרה לחוק זה נושא חדש.

שמחה רוטמן: אמרו את זה אותם אנשים שמתוך 50,000 ההסתייגויות שלהם בערך 10,000 אם לא 20,000 הן על להוסיף פסקת מטרה לחוק.

שמחה רוטמן: אם להוסיף פסקת מטרה זה נושא חדש, בואו נמחק את כל ההסתייגויות האלו.

גבי לסקי: אני מוכנה להוריד את ההסתייגויות אם תוריד את סעיף המטרה.

שמחה רוטמן: יש תופעה של חברי כנסת שיושבים פה ומדברים לפרוטוקול של בג"ץ.

שמחה רוטמן: הם לא מנסים לשכנע, הם לא מנסים לדון, הם מנסים לדוג טקסטים, להכניס טקסטים, כדי שאחר כך כששופטי בג"ץ ירצו, כמובן בהתאם לרצונותיהם החפים מכל נגיעה פוליטית, הם יוכלו להשתמש בזה שנאמר בוועדה ככה, בזה שמישהו ענה ומישהו לא ענה.

שמחה רוטמן: הדיונים בוועדת הכנסת ממוקדים בשאלה: האם מדובר בנושא חדש, האם מדובר בחריגה ממסגרות החוק, לא בכל התזות נגד החוק.

שמחה רוטמן: שופטי בג"ץ היקרים הקוראים פרוטוקול זה, ככל שברצונכם לדעת מדוע נוסחה פסקת המטרה כפי שהיא ומדוע הוכנסו כל הסעיפים לחוק, אנא עיינו בפרוטוקול ועדת חוץ וביטחון של הכנסת ותחסכו לעצמכם הרבה מאוד זמן.

יצחק פינדרוס: הייתי פה בדיון שהוחלט לאיזו ועדה לשלוח את הצעת החוק.

יצחק פינדרוס: מעניין שאחמד טיבי, ווליד וכל הסיעות טענו את אותן טענות שהם טוענים עכשיו כשהם טוענים נושא חדש.

יצחק פינדרוס: הם לא טענו משהו אחר, הם טענו את אותן טענות.

אוסאמה סעדי: על סעיף המטרה?

יצחק פינדרוס: פשוט מדהים איך סיעת מרצ טענה את אותו דבר, איך היא הצביעה במליאה בקריאה ראשונה נגד מאותן סיבות.

יצחק פינדרוס: פשוט מגוחך לבוא חודשיים אחרי לאותה ועדה ולשמוע את אותם נאומים, את אותו פאתוס על אותם מסכנים, על אותם דברים ועל אותה גזענות.

יצחק פינדרוס: את אותן טענות בדיוק טוענים בנושא חדש.

יצחק פינדרוס: זה פשוט תיאטרון האבסורד והבלתי מתקבל על הדעת.

מנסור עבאס: האם סביר להגיד שעל סמך הניסוח שיש במטרת החוק יכול חבר הכנסת שמחה ואחרים לטעון שהשיקול הביטחוני הוא לא השיקול היחיד שעומד בבסיס החוק הזה?

מירי פרנקל שור: אני אומר לכם מה אמרתי בוועדה.

מירי פרנקל שור: ליבתו של החוק שחוקק בשנת 2003 זה סעיף 8, וסעיף 8 הוא סעיף המניעה הביטחונית.

מירי פרנקל שור: המניעה הביטחונית וחוות דעת נוספות של גורמי ביטחון שונים הם אשר עומדים בבסיס הצעת החוק.

מירי פרנקל שור: חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה) הוא בעצם ענף של חוק האזרחות וחוק הכניסה לישראל.

מירי פרנקל שור: אמרתי בוועדה שהתוספת של מדינה יהודית ודמוקרטית אכן מעוררת קושי כי אנחנו לא יודעים מה תהיה הפרשנות.

מירי פרנקל שור: אמרתי שצריך לקשור סעיפים בהצעת החוק לסעיפי המטרה.

מירי פרנקל שור: אין ספק שלהיבט הביטחוני כל הסעיפים קשורים, אבל לפסקה של היותה ישראל מדינה יהודית ודמוקרטית היה צריך יותר, אם רוצים שהיא תהיה במדרג שווה, לקשור את סעיפי החוק, אבל זאת החלטת הוועדה.

ניר אורבך: זה חורג מגבולות הגזרה של הדיון כאן.

ניר אורבך: הדיון כאן מתמקד בשאלה: האם סעיף המטרה שהוסף פה לחוק הוא נושא חדש.

ניר אורבך: אנחנו נעבור כרגע להצבעה בנוגע לסעיף המטרה.

אוסאמה סעדי: התייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה ועוברים להצבעה.

ניר אורבך: מי בעד להגדיר את הנושא כנושא חדש, ירים את ידו?

ניר אורבך: מי נגד, מי נמנע?

ניר אורבך: בעד – 2

ניר אורבך: נמנעים – אין

אוסאמה סעדי: רביזיה.

וליד טאהא: רביזיה.

גבי לסקי: רביזיה.

ניר אורבך: אנחנו עוברים לטענת נושא חדש על סעיף 8א, על ביטול רישיון או היתר.

ניר אורבך: טענו נושא חדש חברי הכנסת אוסאמה סעדי, מיכל רוזין וחברת הכנסת גבי לסקי.

ניר אורבך: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: מדובר בתוספת חדשה שלא הייתה בחוק הממשלתי ובשלוש הצעות החוק הפרטיות.

אוסאמה סעדי: מכיוון שנותנים ביד אחת הקלה, רוצים לתת ביד השנייה הקשחה.

אוסאמה סעדי: ההקלה, לפי מה שנטען על יו"ר ועדת חוץ וביטחון, היא לפי סעיף 3א רבתי – שמי שהגיע לגיל 50 ויש לו אישור שהייה כדין ל-10 שנים יקבל שדרוג לרישיון ישיבה ארעי.

אוסאמה סעדי: סעיף 3א לא נותן תוספת או שיפור למצב הקיים היום, נהפוך הוא – ההנחיות שנתנה שרת הפנים שנכנסו לתוקף ומיושמות בפועל החל מ-1.2 מדברות על גיל 50 ועל מי שמחזיק רישיון שהייה כדין חמש שנים ומעלה.

אוסאמה סעדי: זה המצב היום.

רם בן ברק: אבל זה נקבע בכמות.

אוסאמה סעדי: לא, ההנחיות הן לגבי כל מי שהגיע לגיל 50 ויש לו היתר שהייה כדין מעל חמש שנים, הכל בכפוף לבדיקה ביטחונית.

אוסאמה סעדי: אם יש מניעה ביטחונית, אז גם אם הוא מעל גיל 50 או מעל 10 שנים הוא לא זכאי.

אוסאמה סעדי: אמרנו שיש קבוצה שנפגעת מאוד, שזאת הקבוצה הוותיקה ביותר, הקבוצה שמעל גיל 50 או מעל 10 שנים.

אוסאמה סעדי: לפי הנתונים שקיבלנו מגורמי הביטחון וממה ששמענו מסגן ראש השב"כ, אין כמעט בגילאים האלה שום מעורבות באירועים ביטחוניים.

אוסאמה סעדי: דווקא הקבוצה הזאת לא תיהנה משום שיפור או הקלה.

אוסאמה סעדי: למה?

אוסאמה סעדי: כי אתה, אדוני היושב של ועדת חוץ וביטחון, באת ואמרת שהשדרוג יהיה אך ורק לרישיון שהייה ארעי, מה שאומר שמי שמחזיק בא'5 יישאר בא'5, הוא לא ישודרג.

אוסאמה סעדי: את הקבוצה הזאת ששר הפנים הקודם שדרג מהיתרי מת"ק לא'5 עכשיו משאירים בא'5, כך שכל שנתיים הם צריכים ללכת, לעבור את כל מסלול הייסורים, את כל החסמים, את כל הבירוקרטיה, להמציא עוד מסמכים ועוד מסמכים.

רם בן ברק: זה פשוט לא נכון.

רם בן ברק: מה שאמרתי זה שלא חייבים להיות תלויים בחסדו או בטובו של שר פנים כזה או שר פנים אחר.

רם בן ברק: בלי שום קשר, כל מי שמגיע לגיל 50 - -

אוסאמה סעדי: זה לא מה שכתוב.

רם בן ברק: זה בדיוק מה שכתוב.

אוסאמה סעדי: כתוב: "על אף הוראות סעיף 2, רשאי שר הפנים, לפי שיקול דעתו.

אוסאמה סעדי: ."

רם בן ברק: בתנאי שיש משהו שימנע מננו את זה.

אוסאמה סעדי: זה לא כתוב.

אוסאמה סעדי: תכתוב את זה.

רם בן ברק: העובדה היא שהיום אנשים מגיעים לגיל 50 ולא מקבלים.

רם בן ברק: אני רציתי לשים לעניין הזה סוף.

רם בן ברק: זה לא סוד שרציתי שזה יהיה יותר מוקדם, אבל נשים את זה רגע בצד.

רם בן ברק: אמרתי שאם הגעת לגיל 50 ואין עליך משהו שישלול ממך את זה - תקבל.

אוסאמה סעדי: זה לא מה שכתוב.

רם בן ברק: זה מה שכתוב.

אחמד טיבי: הנוסח לא אומר זאת.

רם בן ברק: זאת הייתה הכוונה.

אוסאמה סעדי: הבעיה עם הנוסח.

מיכל רוזין: ברגע שיש רשאי, אז הוא לא חייב, זה לא אוטומטי, לכן רצתה היועצת המשפטית לשנות ליכול.

רם בן ברק: את יודעת יפה מאוד שזה מה שיקרה.

רם בן ברק: זה לא יהיה 1,600 כמו שהשר דרעי נתן, אבל מהיום והלאה בסביבות 450 כל שנה יקבלו את השדרוג.

רם בן ברק: לא אכפת לי שתקראו את זה לציבור כאילו זה משהו לא נכון, אבל זאת הייתה הכוונה וגם התוצאה.

אוסאמה סעדי: יש הבדל, במיוחד בעניינים משפטיים ובנוסחים משפטיים, בין הכוונות - -

רם בן ברק: כשהתייעצתי עם היועצת המשפטית היא אמרה לי שהחוק מבין את זה כמו שאני מסביר את זה.

אוסאמה סעדי: איך מבחינה משפטית אפשר לפרש את זה כך שהוא חייב?

אוסאמה סעדי: תשכנעו אותי.

מיכל רוזין: אם השרה איילת שקד מחליטה עכשיו שהיא לא נותנת לאף אחד ואז הולכים לעתירה לבית משפט, היא תגיד שכתוב רשאי.

רם בן ברק: היא צריכה סיבה.

אוסאמה סעדי: איפה כתוב שהיא צריכה סיבה?

אחמד טיבי: לפי שיקול דעתו ורשאי אלו שתי פרצות של לא לתת.

אוסאמה סעדי: גם לא כתוב מטעמים מיוחדים, מנימוקים מיוחדים שיירשמו.

אוסאמה סעדי: אנחנו יודעים איך שיקול הדעת של שר הפנים.

אחמד טיבי: למה יש ניסוח מעורפל שיש בו פרצה?

אחמד טיבי: רם, אם אתה מתכוון לזה כמו שאתה אומר פעם אחר פעם עכשיו, למה אתה לא שם ניסוח מוצק?

אחמד טיבי: אני אומר לך שאיילת שקד בניסוח כזה לא תחתום.

אחמד טיבי: גם צבי האוזר, אם יהיה שר פנים חס וחלילה, לא יחתום.

צבי האוזר: טיבי, תנסה אותי, אני מוכן.

אוסאמה סעדי: איך נולד סעיף 8א?

אוסאמה סעדי: כי אמרו: אנחנו נותנים צ'ופרים לקבוצה הזאת, אבל אם יש מהקבוצה הזאת מי שהוכח להנחת דעתו של שר הפנים שהוא עשה מעשה שיש בו הפרת אמונים, שר הפנים יכול לשלול את הרישיון הזה.

רם בן ברק: מאחר וזה כמעט באופן אוטומטי, שמנו סעיף - -

אוסאמה סעדי: למה זה נושא חדש?

אוסאמה סעדי: כי 8א מתייחס לכלל הסוגים של הרישיונות, לא לקבוצה הספציפית הזאת של 3(א), ואת זה אמרתי לשמחה רוטמן ולך.

אוסאמה סעדי: אתם פה מחמירים את המצב שהיה בחוק המקורי.

אוסאמה סעדי: מה זה הפרת אמונים?

אוסאמה סעדי: הפרת אמונים זה כל דבר.

אוסאמה סעדי: זה קיים בחוק הכניסה לישראל, אבל שם יש תנאים מצטברים מתי שוללים, באיזה עילות, ויש תנאים מצטברים איך אפשר לשלול רישיון קבוע מחמת העילה של הפרת אמונים.

אוסאמה סעדי: תאמינו לי, יש לי דוקטורט בנושא הזה, כי אני הראשון שהופעתי בבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ כששר הפנים שלל לארבעה חברי מועצה מחוקקת פלסטינית את רישיון הקבע שלהם בטענה שהם רצו בבחירות ב-2006 מטעם רשימה שמזוהה עם חמאס.

אוסאמה סעדי: זה הגיע לבג"ץ שנים על גבי שנים, המון הרכבים.

אוסאמה סעדי: אני הייתי עורך הדין שייצג אותם, לכן אני יודע מה זה, איזה תנאים.

אוסאמה סעדי: התנאי אז היה, וזה התנאי שמופיע בסעיף 11 לחוק הכניסה לישראל, שאסור להכניס בן אדם כזה ללא רישיון בכלל.

אוסאמה סעדי: זאת אומרת, אם יש לו רישיון קבוע, משאירים אותו עם רישיון זמני, ואם יש לו אזרחות, שוללים לו את האזרחות אבל משאירים אותו עם רישיון קבע.

אוסאמה סעדי: ב-8א אין שום פרוצדורה, אין שום עילות, אין זכות שימוע.

רם בן ברק: האם זה נושא חדש?

אוסאמה סעדי: בטח שכן, כי זה לא היה בהצעת החוק הממשלתית ולא בהצעת החוק הפרטית.

אוסאמה סעדי: אתם מכנסים מין שבאינו מינו.

אוסאמה סעדי: מה שיש בחוק הכניסה לישראל שונה לגמרי מחוק הוראת השעה.

גבי לסקי: מתי מדובר בנושא חדש?

גבי לסקי: כאשר הנושא לא מופיע באף אחת מההצעות, שזה המקרה בענייננו.

גבי לסקי: יש שלוש הצעות פרטיות שבאף אחת מהן זה לא הופיע באופן נפרד.

גבי לסקי: את המשוכה הראשונה אנחנו עוברים, אין בכלל שאלה, כי זה לא משהו שהיה חלק מהחקיקה של אף אחת מארבע ההצעות.

גבי לסקי: כל החוק הזה מדבר על התניה, על מתי יש חריג לחוק הכניסה לישראל בדבר מתן היתרים למי שמתגורר בשטחים או במדינות שמנויות בתוספת.

גבי לסקי: זאת המטרה של החוק, על זה דנו בחוק.

גבי לסקי: לראשונה, על אף שיש הסדרים קבועים בחוק הכניסה לישראל ובחוק האזרחות לגבי מתי אפשר לשלול, פתאום מכניסים הסדר חדש, ספציפי, קונקרטי לגבי מתי אפשר לשלול היתרים שניתנו על פי הוראת השעה.

גבי לסקי: החוק הזה לא דן בזה.

גבי לסקי: מדוע?

גבי לסקי: כי זה מוסדר במקום אחר.

מירי פרנקל שור: בהכנות של הצעות חוק בוועדה להכנה לקריאה שנייה ושלישית או בהכנה מטרומית לראשונה אי אפשר להכניס תיקונים?

גבי לסקי: אם זה קשור לנושא.

גבי לסקי: הלב של החקיקה הזאת זה לא איך אני מיישמת הוראות אחרות של חוק הכניסה לישראל, אלא איך אני מחריגה מקרה קונקרטי ומונעת את הכניסה של אותם אנשים.

גבי לסקי: החוק הזה מתייחס למתן ההיתר, מתי אני יכולה לתת את ההיתר.

גבי לסקי: הנושא של מתי אני יכולה לקחת את ההיתר הוא נושא אחר.

גבי לסקי: זה נושא אחר מבחינה מהותית, מחשבתית, מבנית.

גבי לסקי: יש הבדל בין הענקת רישיון לבין לקיחת רישיון.

גבי לסקי: היסודות העובדתיים והמשפטיים שחלים על שתי הפעולות האלו הם שונים, הם במסגרת אחרת, יש להם תיבות מחשבה בזכויות אחרות.

גבי לסקי: מי שכבר יש לו רישיון הוא לא כמו מי שלוקחים ממנו את הרישיון, ומי שמבקש את הרישיון הוא לא כמו מי שיש לו את הרישיון ולוקחים את זה ממנו.

גבי לסקי: אין מדובר באותה מטריה משפטית, חוקתית ומינהלית.

גבי לסקי: הסעיפים האלה לא באו להסדיר את הנושא הזה, לכן מדובר פה בנושא חדש, ואל נא תפחדו כל הביטחוניסטים שמפחדים מילדים שייכנסו לישראל.

גבי לסקי: חוק הכניסה לישראל וחוק האזרחות מסדירים מתי אפשר לקחת רישיון.

רם בן ברק: הוספנו בחוק את הסיפור הזה של גיל 50 באופן אוטומטי, שכל מי שמגיע לגיל 50 משודרג מעמדו.

רם בן ברק: מה בא סעיף 8א להגיד?

רם בן ברק: סעיף 8א בא להגיד שבמידה ומישהו ששודרג מעמדו ניצל את זה לצורך פעילות כזאת או אחרת שאינה עולה בקנה מידה זה יישלל ממנו.

אוסאמה סעדי: מה שכתוב שונה ממה שאתה אומר, כי 8א מתייחס לכל ההיתרים מכל סוג, לא רק לקבוצה הזאת.

אוסאמה סעדי: תכניס את הסעיף הזה בסעיף 3(א) ואז אני חוזר בי מהנושא החדש.

מיכל רוזין: צודק, או שסעיף 8א קשור ל-3(א), או שאפשר לבטל את הסעיף.

מיכל רוזין: מה יש בהפרת אמונים שדורש את הסעיף החדש?

מיכל רוזין: הפרת אמונים אומרת מעשה טרור, מעשה המהווה בגידה, שידול לטרור וכדומה.

מיכל רוזין: האם לא כל הדבר הזה הוא סיכון ביטחוני?

יצחק פינדרוס: למה הוא לא יכול לעמוד בפני עצמו?

אוסאמה סעדי: אבל זה נמצא בסעיף 8.

יצחק פינדרוס: תפתרו את זה בוועדת חוץ וביטחון.

גבי לסקי: זה נמצא בחוק הכניסה לישראל.

ניר אורבך: זה דיון יותר משמעותי מאשר הגדרת נושא חדש.

מירי פרנקל שור: אנחנו נמצאים בטענה לנושא חדש, סעיף 85 לתקנון, והשאלה שעומדת על השולחן: האם סעיף 8א חורג מגדר הנושא של הצעת החוק.

מירי פרנקל שור: הדיון המהותי התקיים ארוכות בוועדת החוץ והביטחון.

מיכל רוזין: האם הוא חורג, או אם הוא תוספת.

מירי פרנקל שור: מה תעשה הכנסת אם לא תהיה תוספת להצעת החוק?

מיכל רוזין: עדיין זה נושא חדש.

מיכל רוזין: כל תוספת היא נושא חדש.

מירי פרנקל שור: השאלה אם השינוי שעליו מסכימה הוועדה ואותו היא רוצה להגיש כנוסח חורג.

מיכל רוזין: האם בחוק המקורי היה ביטולי היתר?

מיכל רוזין: היה רק למי נותנים היתר.

מירי פרנקל שור: עכשיו אנחנו שואלים, האם הביטול של ההיתר חורג מנוסח החוק, האם ההפניה לחוק הכניסה לישראל חורגת מנוסח החוק.

מירי פרנקל שור: במקור 8א אכן נקשר לסעיף 3(א), אבל בהמשך הוחלט בוועדה להחיל אותו לא רק על סעיף 3(א) אלא על כל החוק.

אוסאמה סעדי: מי החליט?

מירי פרנקל שור: הוועדה.

גבי לסקי: מירי, אל תגידי שזאת הוועדה.

מיכל רוזין: אבל היושב ראש אמר שזה נוגע ל-3(א).

מיכל רוזין: אנחנו מסתמכים על מה שהוא אומר.

אוסאמה סעדי: מי הרחיב את זה?

יצחק פינדרוס: אם זה לא היה בדיון בוועדה, איך זה הפך להיות נושא חדש?

יצחק פינדרוס: אם זה לא היה, איך זה הגיע לפה?

מיכל רוזין: לא אמרנו שלא דנו על זה בוועדה.

מיכל רוזין: צריך להחליט – או שזה מתייחס ל-3(א), או שזה מתייחס לכל החוק ואז יש לזה משמעות של נושא חדש.

מירי פרנקל שור: נכון שבמקור 8א נקשר ל-3(א), אבל בהמשך, לאחר דיונים שקיים יו"ר הוועדה, הוחלט בוועדה - -

מיכל רוזין: לא הצבענו, לא הוחלט, לא כלום.

מירי פרנקל שור: עדיין לא אושר.

מיכל רוזין: הוצע.

מירי פרנקל שור: גובש הנוסח שעליו הוגשו ההסתייגויות.

אוסאמה סעדי: כשהצעתם את זה אמרנו שזה קשור ל-3(א), אבל אז שמחה רוטמן אמר שזה יחול על כולם.

אוסאמה סעדי: בגלל זה הכנסתם את זה.

אוסאמה סעדי: תגידו את האמת.

אוסאמה סעדי: לא היה דיון.

אוסאמה סעדי: היושב ראש חושב עד עכשיו, ושמענו אותו, שזה קשור ל-3(א).

מיכל רוזין: הוא אמר את זה.

מירי פרנקל שור: יכול להיות שטעינו ואז נחזיר את זה לדיון בוועדה.

מירי פרנקל שור: הנוסח, לעמדתנו, משקף את החלטת הוועדה, וזה הנוסח שעליו הוגשו ההסתייגויות.

מירי פרנקל שור: אם לא יהיה שינוי בהחלטה של ועדת הכנסת לגבי נושא חדש, זה הנוסח שיגיע להצבעה.

מירי פרנקל שור: לגבי השאלה אם הסעיף הזה חורג מגדר הנושא, לעמדתנו לא, הוא עדיין נמצא בספרה הביטחונית, הוא עדיין נמצא בגדר הצעת החוק.

ניר אורבך: אנחנו יוצאים להתייעצות סיעתית.

ניר אורבך: אנחנו מחדשים את הישיבה.

ניר אורבך: הצבעה על הגדרת סעיף 8א כנושא חדש.

ניר אורבך: מי בעד הגדרת הסעיף כנושא חדש, ירים את ידו?

ניר אורבך: מי נגד, מי נמנע?

ניר אורבך: בעד – 1

ניר אורבך: נמנעים – אין

ניר אורבך: נצא עכשיו להפסקה.

ניר אורבך: הישיבה ננעלת בשלב זה.