ועדת המשנה לקידום ההיי-טק בישראל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2022-02-20 09:14

רון כץ: בוקר טוב חברים.

רון כץ: אני שמח לפתוח את הדיון הראשון של ועדת המשנה לקידום ההייטק והחדשנות בישראל.

רון כץ: הנושא הראשון שנדבר עליו וזה יהיה חלק מסדרת דיונים שיתקיימו גם בוועדה וגם מחוץ לוועדה, הוא נושא ההכשרות בענף ההייטק, איך אנחנו מתמודדים עם כל הנושא הזה, איך אנחנו מתמודדים עם הפער בין הרבה מאוד משרות שקיימות לבין חוסר בכוח אדם.

רון כץ: ואנחנו נעשה את זה בראייה שזה יהיה אחד הכלים המשמעותיים שלנו להתמודד גם עם יוקר המחייה, כי ככל שאנחנו נעלה את הפדיון במשק, כך אני חושב וכך אנחנו חושבים, שאנחנו נקל על הנושא הזה.

רון כץ: ודאי כולכם מכירים את תכנית מיליון עובדים להייטק של שר החוץ וגם יו"ר המפלגה שלי, אז אנחנו מתואמים פה בנושא הזה, ואנחנו צריכים לראות איך כולנו, כל משרד ממשלתי שלוקח חלק בנושא בעצם מביא את המקסימום שלו לשולחן הזה על מנת באמת להגיע ליעד הזה, וכשאנחנו מדברים על עובדים בהייטק אנחנו לא מדברים רק על תכניתנים ומהנדסים, אנחנו מדברים על כל הסביבה של ההייטק, של מנהלי מוצר, של שיווק, של הקייטרינג, אנחנו מדברים על הכל.

רון כץ: ככל שאנחנו נביא יותר עובדים לתעשייה הזו, כך המשק הישראלי ירוויח, ואנחנו ראינו את זה בתקופת הקורונה, שקטר הצמיחה המשמעותי של מדינת ישראל היה כל נושא ההייטק, ובזה אנחנו הולכים לדון.

רון כץ: הדוברת הראשונה תהיה מנכ"לית משרד החדשנות הילה, שנמצאת איתנו כאן ותהיה שותפה מלא לכל התהליך הזה.

רון כץ: הילה בבקשה.

הילה חדד: בירכנו אותך כשהקימו את הוועדה ואני מברכת אותך שוב, אני חושבת שזאת ועדה מאוד מאוד חשובה.

הילה חדד: בעיקר כי הסוגייה הזאת היא סוגיה מורכבת שדורשת התעמקות, דורשת כניסה לפרטים, התעסקות רבה בנושא הנתונים, כדי להחליט כממשלה איפה נכון לשים את הכסף.

הילה חדד: הרי אנחנו מדברים, בניגוד לבעיות אחרות בשוק העבודה, על תעשייה מאוד משגשגת, על תעשייה שמרוויחים בה הרבה והיא מרוויחה הרבה ונכנסים הרבה כספים מכל העולם ולכן השאלה המתבקשת היא למה בכלל הממשלה צריכה להקצות את משאביה לסוגיה הזאת.

הילה חדד: על פניו השוק פותר את זה, וכשהממשלה מקצה את משאביה בטח בתחום כזה, היא צריכה להיות מאוד בטוחה שהיא שמה את הכסף הציבורי במקומות שבהם יש סיבה שהממשלה תשקיע ולא השוק הפרטי.

הילה חדד: וכשמדברים על ההייטק ברור מאוד שמדובר על הקצאת הכסף לאוכלוסיות בתת ייצוג, שהיום למרות השגשוג הגדול בהייטק לא זוכות להיות חלק ממנו בייצוג ההולם להן, אבל כשבאים להגדיר יעדים, כשבאים לעשות עבודה מדוקדקת על איך בדיוק לעזור לאותן אוכלוסיות, מה בדיוק הדבר הזה שמונע מהן להיכנס פנימה להייטק ומתחילים לצלול לנתונים מגלים שבשביל לעשות את אותן תכניות ובשביל לקבל את אותן תשובות, יש עוד כמה צעדים לפני.

הילה חדד: דיברנו על זה גם בוועדה הקודמת, הבסיס לכל מדיניות ממשלתית בכלל בתפיסתי, אבל בטח למדיניות ממשלתית כזו, הוא בסיס הנתונים ואנחנו מבינים שיש פער, התעשייה הזאת היא תעשייה שמתפתחת, משתנה, נמצאת באיזו שהיא נקודת מפנה ולכן לא בהכרח מה שמדדנו וקראנו לו עד היום 'היי-טק' לזה אנחנו מתכוונים, כשאנחנו אומרים מיליון איש בהייטק לא בטוח שאנחנו מדברים על אותו היי-טק, ולכן הבסיס הוא בסיס הנתונים מה אוספים, איך אוספים, איך סופרים, מה נחשב היי-טק, מה לא נחשב היי-טק, ולכן בהתאמה, גם מה היעדים שלנו ולאיפה אנחנו רוצים להגיע גם באופן כללי וגם ביחס לאותן אוכלוסיות בתת ייצוג.

הילה חדד: האמת שאני מצטרפת אליך לוועדה הזאת היום בבוקר בעיקר כדי לשמוע.

הילה חדד: לשמוע יחד איתך נציגים של התעשייה, שוב, אנחנו עושים את זה בוועדה, הממשלה הקימה ועדה ממשלתית בראשותו של דדי פרלמוטר וגם בוועדה הזו עיקר המפגשים בתקופת זמן משמעותית, כמעט חודשיים, עסקו בנתונים, בנתונים, בנתונים, בהצגת הבעיה ובהבנה טובה של הבעיה ואז באמת אפשר להתקדם קדימה לתכניות טובות ומדויקות.

הילה חדד: אז הרבה בהצלחה לך ולנו, ואני מאוד שמחה על הפלטפורמה של ועדת המשנה הזו, אני בטוחה שהיא תעזור לנו.

רון כץ: תודה רבה הילה.

רון כץ: אני מאוד מתחבר לדברים של הילה ולפני שנתחיל בסבב אני רוצה טיפה לכוון את השיח שלנו.

רון כץ: מה שאנחנו בעצם מבקשים היום זה קודם כל לשמוע מהו היי-טק מבחינת משרדי ממשלה.

רון כץ: כשאנחנו מדברים על הייטק, על מה אתם מכוונים, על מה אתם מדברים, מי קהל היעד שלכם, זה הנושא הראשון.

רון כץ: מה אנחנו עושים מבחינת מימון ומבחינת מדדים.

רון כץ: האם יש לנו איזו שהיא יחידה, כל אחד במשרדו שלו, שבעצם בוחנת את ההשמה, את האפקטיביות של הכספים ושל ההכשרות שאנחנו עושים, האם יש לנו שיח או מדד אמיתי לראות שההכשרות בכלל רלוונטיות.

רון כץ: כי בחודשים האחרונים שאני מסתובב בשטח אני מתרשם שיש פער בין הרצון הטוב והאמיתי של כל מי שיושב סביב השולחן הזה וגם בזום, לעזור ולהכנס לעולם הזה, אבל אני חושב שיש עדיין איזה שהוא פער בין מה שהשטח מבקש לבין ההכשרות שלנו, אז בבקשה שימו על כך דגש.

רון כץ: נתחיל ונשמע אתכם.

רון כץ: אני אומר מראש שהזמנים שלנו קצובים ולכל דובר יהיו כ-3 דקות.

רון כץ: אם מישהו ירצה לקצר הוא מוזמן, אם מישהו רוצה להאריך, נעשה את זה בוועדה הבאה.

רון כץ: הדוברת הבאה היא ד"ר רונית כהן, סגנית מנהל אגף הכשרות.

רון כץ: יש לנו גם מצגת.

רינת כהן: אני רק אתקן, שמי רינת כהן.

רינת כהן: זו טעות נפוצה.

רינת כהן: אני מייצגת את זרוע העבודה, את האגף להכשרה מקצועית לפיתוח ההון האנושי ואת מה"ט שאני מקווה שגם מנהלת מה"ט תעלה בהמשך, פשוט הייתה נציגה אחרת שנכנסה לשבעה לצערנו.

רינת כהן: אני מקווה שגם שירה ברלינר תצטרף אלינו.

רינת כהן: אני אגיד כמה מילים קודם על האגף להכשרה מקצועית, זה אגף בכיר שנמצא בתוך זרוע העבודה בתוך משרד הכלכלה.

רינת כהן: מבחינתנו האגף הזה מפעיל מגוון של מסלולי הכשרה גם בתחומי ההיי-טק וגם כמובן בתחומים נוספים שאינם נקשרים לכל התחום של ההיי-טק, הלואו-טק ותחומים נוספים.

רינת כהן: יש לנו בעצם מגוון של מסלולים שתיכף אדבר עליהם, או בעיקר על כיתה בהיי-טק, אבל יש גם מסלול ירוק שמיועד למכללות, סטארטר שהוא שילוב של מעסיקים עם למידה בחניכות, OJT, שזה on job training, ומבחינתו המסלולים האלה מציעים מימון מלא או מימון חלקי תוך כדי קליטה של תלמידים.

רינת כהן: יש פה מענקים עבור ההשמות של העובדים ויש פה גם תכניות לימודים שהכל בהלימה לגמרי לצרכי המעסיקים.

רינת כהן: זאת אומרת אלה הם מסלולים שנפתחים רק מרגע שיש מעסיקים בקצה שאומרים 'I DO' ובעצם איתם מגובשות תכניות הלימודים ואיתם גם נפתחות ההכשרות, שהם גם ממיינים את העובדים ואומרים את מי הם רוצים ואת מי הם לא מעוניינים לקבל, כשאנחנו כמובן נותנים את כל המעטפת.

רינת כהן: חשוב לציין שיש את מינהלת המעסיקים שהוקמה בסביבות מארס 2021, שזה הפורום הכלכלי-חברתי.

רינת כהן: בתוך מינהלת המעסיקים יש ממש ענף או תחום ייעודי לתחום ההיי-טק ומבחינתנו הם ממש מכפיל כוח כי בעזרתם האגף להכשרה מקצועית מצליח להגיע להרבה מאוד מעסיקים ולתפור את החבילה הזאת או לתפור את החבילה שמותאמת לכל מעסיק ומעסיק, וגם לאחרונה, ממש בשבוע שעבר, פורסם נוהל מילגה להכשרה שלמעשה מסייע לתלמידים לעבור את התקופה שבה הם בהכשרה ובעצם לשרוד כלכלית, כי הרבה פעמים אחד הדברים שראינו ולא רק בענף ההיי-טק, אלא גם בענפים נוספים, מדובר על סדר גודל של 20 ענפים שהאגף אמון על ההכשרה שלהם ומאות מקצועות לימוד דרך אגב, אז מה שאנחנו רואים הרבה פעמים שהנושא של שרידות כלכלית במהלך תקופת ההכשרה, אם הוא כבר לא זכאי לדמי אבטלה או להבטחת הכנסה, מאוד קשה להם לשרוד ופה באמת המילגה הזאת שיצאה, הנוהל יצא ופורסם בשבוע שעבר, סדר גודל של 2,500 שקלים לחודש, מאוד יכול לסייע פה.

רון כץ: רינת, לכם יש מדדים לגבי השמות?

רון כץ: כלומר אתם יודעים אם ההכשרה שלכם רלוונטית וכמה נקלטו?

רון כץ: יש יחידה כזאת של - - -

רינת כהן: זו שאלה טובה, זה לא רק שאנחנו יודעים בדיוק במסלולים האלה כמה השמות יש, אלא גם המעסיקים עצמם ותיכף נדבר על זה, מתוגמלים פר השמה.

רינת כהן: אני אתייחס לזה עוד שקף-שניים.

רינת כהן: הנה, זה בדיוק מה ששאלת.

רינת כהן: בעצם מה שהמסיקים מקבלים, הם מקבלים גם מענקי הכשרה בתעריפים שבנושא של, עכשיו אני מדברת על המסלול של כיתה בהייטק, שזה מסלול שבנינו על בסיס מסלול שנקרא כיתה בעבודה שמיועד לכלל המשק.

רינת כהן: המסלול של כיתה בהייטק למעשה מובנה ומותאם גם בתעריפים שלו וגם בתשומות שלו עבור מעסיקים מהתחומים האלה.

רינת כהן: כמו שאתם רואים, יש גם מענקי הכשרה שמופיעים בצד שמאל, שזה הטבלה שבעצם מובנים על בסיס משך ההכשרה ויש לנו גם מענקי השמה שלמעשה מתמרצים את המעסיקים לקבל את העובדים שאותם הם הכשירו וגם פה, זה בסוף הדרך, מה שנקרא מענקי הכשרה הם מקבלים פעמיים, פעימה בהתחלה ופעימה עם הזכאות, עם הסיום של ההכשרה, ופעימה נוספת או השמה נוספת שממש פה הם מתומרצים בסדרי גודל של בין 8,700 שקל לעובד עד 21,125 שקל לעובד, בעצם פה עיקר התמרוץ למעסיק נמצא דווקא בקצה כשהוא מביא השמה, כשכמובן התמריצים האלה הם פר תלמיד וגם בהשוואה למדרגות השכר שאותו עובד מקבל.

רינת כהן: זאת אומרת שככל שאותו עובד בתום ארבעה חודשי השמה, המעסיק יציג עבורו תלוש שכר עם שכר גבוה יותר, המעסיק יקבל גם מענק השמה גבוה יותר.

רון כץ: ההכשרות שלכם עוסקות רק במקצועות הליבה של ההייטק?

רון כץ: התכנות והטכנולוגיים?

רינת כהן: לא.

רינת כהן: מה שאנחנו עשינו בנוהל שלנו שזה יחסית חדשני, פתחנו את זה גם למקומות שבהם בעצם המעסיק אומר שיש פה הכשרה שהיא סוג של דיגיטלי, אני עדיין לא חברת הייטק אבל מי שפה, העובד בקצה כן נדרש לכישורים - - -

רון כץ: לא, אבל סתם לדוגמה שיווק, מנהל מוצר, כל התמיכה מסביב.

רון כץ: אתם עושים הכשרות כאלה?

רינת כהן: יש לנו הכשרות נוספות, בדרך כלל יש ועדה ששוקלת האם זה בתחומי ההייטק או לא.

רינת כהן: גם אם זה לא בתחומי ההייטק עדיין יש למדינה מענה פה כי יש לנו את כיתה בעבודה שנותנת מענה לכלל ההכשרות במדינת ישראל עבור מעסיקים שהם לאו דווקא בתחום ההייטק.

רינת כהן: בעצם יתרון נוסף של המסלול הזה שגם אפשר לשדרג עובדים קיימים, זאת אומרת שאם מעסיק אומר 'יש לי פה מישהו שאני מכיר טוב שהוא עובד אבל הוא לא מתחום ההייטק, הוא מאבטח מצטיין אצלי, אני רואה שהוא בחור רציני, אני רוצה להכשיר אותו' אז גם פה, למרות שהוא עובד קיים מבחינתנו אנחנו גם מאפשרים לו לתת את ההשמה הזאת, את ההכשרה הזאת.

רינת כהן: בעצם לגבי הנוהל של כיתה בהייטק אנחנו רואים ביקוש מאוד גבוה במשק היום, הוא עלה לאוויר לפני כשלושה חודשים, יש לנו כבר 30 בקשות ממעסיקים בקצה בעלות משוערת של 12 מיליון שקל.

רינת כהן: הנוהל הזה, כל הכלי הזה נכתב בשיתוף עם מינהלת המעסיקים ואיגוד ההייטק הישראלי.

רינת כהן: זה בגדול.

רינת כהן: יש לכם פה קצת נתונים לגבי כמות הלומדים שהוכשרו אצלנו בין השנים 2019-2021, בכוונה לקחתי גם את 2019 כי 2020 הייתה שנה מאוד קשה מבחינת ההכשרות ומבחינת הסגרים והכל.

רינת כהן: שימו לב שיש לנו 3,900 לומדים במימון מלא לגמרי, אותו מוכשר, אותו תלמיד הגיע ולא שם שקל בעניין.

רינת כהן: יש מסלול עסקי שזה בעצם גם כן, האגף להכשרה מקצועית מפקח על כל בתי הספר ברמה העסקית מי שמעונין, 7,000 לומדים ולמדו בתחומי הייטק, ומסלול שוברים שקצת פחות התייחסתי אליו, מסלול שבו הפרט ולא המעסיק מקבל שובר, על מנת ללמוד ולקבל מימון חלקי עבור הלימודים שלו, סדר גודל של 2,420 שקל, ששם אני חייבת להדגיש שלומדי ענפי ההייטק נמצאים במדרגה הגבוהה ביותר, זאת אומרת שהם יכולים לקבל סיבסוד של עד 12,000 שקלים עבור קורס, שזה לא מעט.

רינת כהן: יש פה גם סדרי עלות ממוצעת לתלמיד.

רינת כהן: שאלת לגבי הנושא של השמות אז אנחנו רואים שלפי סקר בוגרים שלנו 72% מועסקים במקצוע שאליו הם למדו בסיום ההכשרה ו-53% מרוויחים מעל השכר החציוני.

רינת כהן: חשוב להדגיש שאצלנו באגף להכשרה מקצועית אנחנו לא מדברים על הנדסאים, מהנדסים.

רינת כהן: ברור שאצלנו באגף אנחנו מכוונים יותר לאנשים שלא זוכים להגיע לאקדמיה ולמה"ט.

רינת כהן: ולכן מבחינתנו השכר הזה נחשב באוכלוסיות שלנו שכר גבוה.

רינת כהן: חשוב גם להגיד שאנחנו מתמרצים מעסיקים שמעסיקים עובדים או מכשירים עובדים באוכלוסיות היעד של המשרד שזה יכול להיות חרדים, מיעוטים, אנשים עם מוגבלויות ועוד והתמרוץ הוא בין 2,000-3,000 שקל להעסקה של עובד מאוכלוסיות אלה.

רינת כהן: משהו נוסף שחשוב לי להדגיש, אנחנו עוברים עכשיו ללמידה מקוונת באופן מלא בענף המחשבים.

רון כץ: זו בשורה ענקית.

רינת כהן: נכון.

רינת כהן: שזה יאפשר גם לפריפריה להתקדם ולהכנס.

רינת כהן: אני יכולה גם להגיד שיש לנו גם מעסיקים שהיום אנחנו רואים אותם שכבר מכשירים ממש מרחוק אנשים מהפריפריה, לשאלתך בתחילת הדיון.

רינת כהן: זו גם בשורה מאוד משמעותית.

רינת כהן: יש לי לפחות שבעה קורסים כרגע שנעשים בשדרות, בירוחם, יותר בפריפריה, ושם אנשים נכנסים ואני חושבת שאחד החידושים הוא שהמעסיקים מבינים שהם גם יכולים בעובדים שאנחנו מדברים עליהם, QA, DEVOX וכאלה, יכולים גם להעסיק אנשים ממרחק ולא חייבים שאותו אדם יהיה נוכח בחברה ויגיע לאותה חברה שהיא בדרך כלל באזור המרכז.

רינת כהן: זה בגדול.

רינת כהן: נציג גם את הנתונים בהמשך.

רון כץ: כן.

רון כץ: אנחנו ממש בהתחלה.

רון כץ: מה שכן אני יכול לומר לך כבר מעכשיו, רק מללמוד את הנתונים און-ליין, שאנחנו צריכים לעשות קפיצת מדרגה גדולה ואני חושב שדווקא הכשרות באון-ליין יתנו לנו מענה טוב בנושא הזה.

רון כץ: 1.

רון כץ: זה יחבר את הפריפריה למרכז וזה אחד היעדים הגדולים, זה גם יגיע לאוכלוסיות שהיום אנחנו לאו דווקא איתם בתקשורת וזה כן יכפיל וייתן לנו מכפלות הרבה יותר גדולות של אנשים שאנחנו רוצים להגיע אליהם.

רון כץ: רק שאלה, ההכשרות האלה הן הכשרות של המשרד או הכשרות שיצאו למכרזים?

רינת כהן: לא, אלה הכשרות של המכרז, אין פה מיקור חוץ.

רינת כהן: יש פה חברה שמסייעת רק בקטע של קליטת טפסים בחלק מהמקרים, בחלק מהמסלולים.

רינת כהן: אבל מבחינתנו ההתקשרות היא ישירות מול המעסיקים.

רון כץ: בסדר גמור.

רון כץ: אם מדברים על מעסיקים אז בואו נשמע אותם.

רון כץ: מריאן בבקשה.

מריאן כהן: בוקר טוב.

מריאן כהן: אני מתנצל על האיחור.

רון כץ: לא היית בהתחלה כשאמרתי שיש לנו זמן קצוב.

רון כץ: אז יש לך 3 דקות.

מריאן כהן: שני דברים, אחד, ולא מיותר לציין שאנחנו מברכים על כל יוזמה וכל תכנית וכל שותף שמוכן להכנס מתחת לאלונקה הזאת של המחסור בכוח אנושי בהייטק, אבל הייתי אומר שבכלל אני חושב שאנחנו סובלים מכח אדם בתעשייה ואני מניח שהחברים שלי כאן

מריאן כהן: ציינו קודם שהמחסור הוא לא רק במקצועות הטכנולוגיים אלא בכלל גם בתחומי התמיכה.

מריאן כהן: אנחנו חווים את זה ובסיורים שאני עושה בתעשייה אני שומע מהקולגות שלי שהמחסור הוא רחב בכל התחומים, זאת אומרת גם באדמיניסטרציה, לוגיסטיקה, שיווק, כספים וכולי.

מריאן כהן: הדבר השני שאני רוצה לומר הוא בעצם שאנחנו נוכחים פעם אחר פעם כמה אנחנו, למרות התדמית של הכלכלה החזקה ושל הקטר של הכלכלה שהוא ההייטק וכולי, כמה אנחנו בעצם פגיעים וכמה אנחנו לא מנצלים את מה שאנחנו יכולים לנצל.

מריאן כהן: המצב הוא טוב אבל הוא יכול להיות הרבה יותר טוב.

מריאן כהן: יש עכשיו את האירוע של אוקראינה מול רוסיה או רוסיה מול אוקראינה וכמובן שאנחנו מיד מוצאים גם את הפן הישראלי וגם את הפן של ההייטק.

מריאן כהן: אני לא יודע אם הנוכחים כאן יודעים שבאוקראינה מועסקים באופן ישיר על ידי התעשייה הישראלית 25,000-40,000 עובדים.

מריאן כהן: וזה מעבר למחסור שיש לנו באופן שוטף בתעשייה כאן בארץ.

רון כץ: למה בעצם מעסיקים אותם?

מריאן כהן: מעסיקים אותם משתי סיבות.

מריאן כהן: סיבה ראשונה היא שיש לנו מחסור גדול בארץ as it goes.

מריאן כהן: היום יש לנו מחסור שכל מספר שתגיד הוא מספר זוכה, 15,000, 20,000, 40,000 וכולי.

מריאן כהן: הסיבה השניה היא שהעלות היא הופכת להיות בארץ על גבול הפרוהיביטיבי, עלות של העובדים בארץ גם בשל המחסור בכח אדם הופכת להיות גבוהה מאוד, אז יבואו כאלה שיגידו 'כן, גם באוקראינה ובמקומות אחרים העלות עלתה' אבל היא עדיין 1/4 או 1/5 ממה שהיא כאן בארץ.

מריאן כהן: כשאני אומר בואו נסתכל על מה שקורה באוקראינה, זה לא רק בגלל המחסור שאותו אנחנו מכירים, אלא בגלל הפגיעות של התעשייה בשל אירועים שקורים במקומות אחרים.

מריאן כהן: משום שאם תחשבו שאותם 25,000, 30,000, 35,000 של התעשייה או על ידי התעשייה באוקראינה מחר בבוקר מפסיקים לעבוד משום שנופלים טילים, הם צריכים לדאוג למשפחה, תשתית התקשורת נפגעת וכולי והם לא יכולים לספק את השירותים שהם היו מספקים בשגרה שלהם, בעצם הפגיעה לתעשייה הישראלית היא משמעותית וגדולה ואנחנו צריכים להתייחס לזה.

מריאן כהן: בזמן הקורונה גילינו כמה אנחנו בשרשרת האספקה שלנו רגישים לדברים שהפסקנו לעשות אותם בארץ ואנחנו אומרים שאנחנו חייבים להבטיח את שרשרת האספקה ואני לא מדבר רק על חיטה ופירות וירקות, ביצים וכולי, אלא אני מדבר על עבודה, ואנחנו מגלים כמה אנחנו פגיעים לעניין הזה.

מריאן כהן: לכן צריך לתת לזה עדיפות לאומית בכל הנושא של התעסוקה.

מריאן כהן: אני חוזר לנקודה הראשונה, אנחנו מברכים על כל יוזמה של כל גורם אבל צריך להסתכל על המספרים הגדולים.

מריאן כהן: אנחנו מדברים על מחסור שהוא בעצם נכון לרגע זה מגיע ל-100,000 עובדים.

מריאן כהן: תודה רבה.

רון כץ: תודה רבה מריאן כהן, יו"ר איגוד ההייטק.

רון כץ: הדוברת הבאה אפרת דבש סגנית מנהל רשות ההשקעות.

אפרת דבש: בוקר טוב.

אפרת דבש: אני סגנית מנהל הרשות להשקעות, מי שלא מכיר, רשות ההשקעות במשרד הכלכלה פועלת מכח חוק עידוד השקעות הון, מפעילה מסלולים לפריון, ייצור מתקדם, הון אנושי, כלכלה ירוקה.

אפרת דבש: יש לנו מגוון מסלולים.

אפרת דבש: אני רוצה להביא לידיעת הוועדה שני מסלולים חשובים שמדברים בדיוק על הבעיות שהוועדה כאן מעלה.

אפרת דבש: מסלול ראשון הוא מסלול הג'וניורים, הוראת מנכ"ל 4.20.

אפרת דבש: המטרה של המסלול הזה היא בעצם לעודד מעסיקים בתעשייה עתירת הידע לקלוט מהאוכלוסייה הערבית.

אפרת דבש: עד עכשיו המסלול היה ספציפית לאוכלוסיה הערבית, לקלוט מתמחים חסרי ניסיון לחלוטין שלא עסקו - - -

רון כץ: למה לא אוכלוסייה חרדית נגיד?

אפרת דבש: החלטת הממשלה כפי שהייתה בעבר פתחה את זה רק לאוכלוסיה הערבית.

אפרת דבש: אנחנו נשמח לקבל תקציבים ולהרחיב את המסלול לאוכלוסיות נוספות ככל שיצטרך.

אפרת דבש: המסלול הזה מתמרץ ב-30% לשנה וחצי מתמחים חסרי ניסיון.

אפרת דבש: בעצם אם אנחנו רוצים להגדיר אותו בשורה אחת, אנחנו יוצרים להם את השורה הראשונה בקורות החיים שלהם.

אפרת דבש: אנחנו עוקבים ומוודאים שמדובר בכאלה שהם חסרי ניסיון, גם אם מישהו לא בהכרח למד מקצועות הייטק והחברה רוצה להסב ולתת לו לעבוד, זה גם יכול להכנס למסלול.

אפרת דבש: אנחנו מוודאים שלא מחליפים אותם, שהם נשארים לפחות לשנה וחצי, ומקבלים את המקפצה הראשונה.

אפרת דבש: היו לנו תקציבים יחסית נמוכים, בשנה שעברה הצלחנו להגדיל את התקציב ולהכניס מעל 200 משרות של מתמחים מהאוכלוסייה הערבית שכידוע הנתונים ממה"ט מראים שדלת הכניסה שלהם מאוד קשה.

רון כץ: יש איזו שהיא אי סימטריה בין כמות ההשקעה והרצון, ואני יודע שכל משרד עושה את המקסימום מבחינתו, הוא חושב שזה המקסימום שאפשר לעשות, לבין המצב בשטח.

רון כץ: עכשיו אנחנו באירוע טוב כי יושב יו"ר איגוד ההייטק שהוא מעסיק גדול בעצמו ושומע את כולם ואומר 'תשמעו, כל מספר שתגידו אני יכול לקלוט' ואנחנו פה מדברים על 200 עובדים, והוא מדבר על 40,000, 50,000 עובדים, והוא מדבר על זה שאנחנו, מדינת ישראל, מעסיקה עובדים באוקראינה במקום לקלוט חיילים משוחררים או כל אחד אחר שנמצא אצלנו.

רון כץ: לכן הדיון הזה חשוב, קודם כל כדי שנכוון מטרה.

רון כץ: המטרה המרכזית שאנחנו צריכים לצאת איתה מכאן היא שיש דרישה, ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מגדילים את המספרים משמעותית כי כל מספר שאנחנו נביא הם יודעים לקלוט, ואני יכול לומר לך את זה בידיעה אישית, הם קולטים כל אדם שאפילו לא 100% מתאים להם, שהוא גם 80% מתאים להם.

רון כץ: הם אומרים 'טוב, אנחנו נעשה את ההכשרה רק תביאו לנו את האנשים' כי כרגע במצב היום שאין אנשים, מפסידים יותר מאשר להכשיר את הבן-אדם.

רון כץ: פה אני אומר גם לכם, תנסו לחשוב איך אנחנו מעלים את המכפלות האלה, כי יש שותף טוב, יש רצון טוב ויש גם תכניות טובות.

רון כץ: רק צריך לראות איך אנחנו פותחים אותן.

רון כץ: משרד הכלכלה דיבר קודם על הכשרות דיגיטליות.

רון כץ: הכשרות דיגיטליות זה העתיד, בסופו של דבר אנחנו צריכים להיות שם.

רון כץ: אם המגבלה היא פיזית של כסאות וכיתה זה מה שיעצור אותנו, אנחנו לא נתקדם ואנחנו נמשיך להעסיק באוקראינה ובפיליפינים ובעוד מקומות שאני שומע שחברות הייטק ישראליות מעסיקות והכסף שלנו יוצא לשם במקום שיישאר במדינה ויעזור למשק.

רון כץ: זה הקונספט, לשם אנחנו צריכים כולנו יחד לכוון.

אפרת דבש: לגבי האוכלוסייה הערבית יש לנו נתונים שעל בסיסם המסלול הזה נבנה, שמרבית בוגרי הנדסים ומקצועות ההייטק באוכלוסייה הערבית לא מצליחים למצוא עבודה והופכים להיות מורים או בסוף נוטשים את המקצוע לגמרי.

אפרת דבש: האוצר אישר את המסלול הזה על בסיס כשל השוק שהראינו לו, ובהחלט אפשר למצוא כשלי שוק נוספים ולהרחיב את המסלול הזה, זה גם פונקציה של תקציב.

אפרת דבש: היו לנו תקציבים של בערך 4 מיליון בשנים קודמות, בשנה שעברה הצלחנו להעלות אותו ל-20 מיליון, וזו גם פונקציה.

אפרת דבש: יש לנו עוד מסלול של שכר גבוה, 4.18, באזורי עדיפות לאומית.

אפרת דבש: שם בעצם אנחנו גורמים לחברות מהתעשייה וההייטק להקים, להרחיב, להעתיק סניפים לאזורי עדיפות לאומית שם אנחנו בעצם מאפשרים לכל המעטפת ולא רק בדגש על הייטק, ליצור משרות בשכר גבוה.

אפרת דבש: אנחנו מדברים על מעל השכר הממוצע במשק, פי 1.5 מהשכר הממוצע במשק.

אפרת דבש: בשנה שעברה הגישו בקשות לכמעט 1,400 משרות.

אפרת דבש: אנחנו מלווים חברות שמתלבטות בין הקמת סניפים במזרח אירופה לבין הקמת הסניף פה בארץ ואנחנו מנסים להשאיר אותם פה בארץ ולא רק בארץ אלא גם באזורי עדיפות לאומית.

אפרת דבש: אנחנו מביאים חברות לקריית שמונה, לערד, ציפורית, בר-לב, גם זה מסלול מאוד מוצלח שכמובן אפשר גם לכוון אותו לפי צרכי השעה.

אפרת דבש: עשינו גם מחקרי אפקטיביות.

אפרת דבש: עקבנו אחרי המתמחים שנתנו להם סיוע במסלול 4.20.

אפרת דבש: מעל 90% הצליחו להתקדם לחברות ולהשאר במקצוע, מבחינת ההחזר של המדינה על כל שקל שהמדינה שמה מעל 2 שקלים חוזרים חזרה, אם זה בצורה של חסכון, של קצבאות, אם זה בצורה של מע"מ וגביית מסים.

אפרת דבש: אז כאמור, יש לנו מנגנונים, הם עובדים הם קיימים הם אפקטיביים, הם מוצלחים, הם פותרים את הבעיות, כמובן אפשר גם להרחיב - - -

הילה חדד: האם אפשר לעשות להם סקייל-אפ משמעותי?

הילה חדד: את יודעת להתייחס לזה?

הילה חדד: האם ה-200 האלה יכולים להיות בשנה הבאה, בהינתן תקציב כמובן, סדר גודל של 2,000 או 4,000?

אפרת דבש: זה הכל פונקציה של תקציב ושיווק ובהחלט אפשר אם מרחיבים - - -

רון כץ: את אומרת שהעלו את התקציב מ-4 מיליון ל-20 מיליון.

רון כץ: את יודעת כמה בקצה ה-20 מיליון האלה נותנים לנו מבחינת כמות של עובדים?

אפרת דבש: המסלול עד עכשיו בעצם היה יחסית מסלול יקר, הסיוע היה 40%, זה בערך 70,000 שקל למתמחה.

הילה חדד: שאת ה-60% משלם המעסיק?

אפרת דבש: כן.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: הדוברת הבאה שלנו היא עו"ד איילת נחמיאס ורבין, יו"ר מכון היצוא.

איילת נחמיאס-ורבין: אני אעשה את זה מאוד בקצרה כי חברי מריאן כהן כיסה את הנושאים המהותיים אבל אני רוצה שתדעו שגם אנחנו במכון היצוא מאוד עסוקים בסוגיה הזאת.

איילת נחמיאס-ורבין: גם כשהייתי ח"כ ויו"ר שדולת התעשייה נושא התעסוקה ונושא ההסבות להייטק היה אחד הנושאים הכי כבדי משקל שעסקתי בהם ביום-יום.

איילת נחמיאס-ורבין: אני לצערי קיוויתי שהקורונה תביא יותר שינוי איתה, היא לא הביאה את השינוי.

איילת נחמיאס-ורבין: ולמה בכל זאת היה לי חשוב כיו"ר מכון היצוא לדבר איתכם כאן היום?

איילת נחמיאס-ורבין: ואני גם הקשבתי לתכניות של מנכ"לית משרד החדשנות והמדע וגם לזרוע העבודה, הכל יוזמות מאוד חשובות, אני גם יודעת בוודאות שגם שרת המדע ובעיקר שרת הכלכלה שאיתה אני בקשר ישיר מאוד עסוקות בסוגיה הזאת, ועם זאת אני אומרת לכם, אנחנו עסוקים היום בהייטק מטבע הדברים, גם בגלל מה שמריאן אמר על אוקראינה, תראו כמה הדברים הם נזילים, פתאום זה ממש מסכן את הייצוא הישראלי, את ההייטק הישראלי.

איילת נחמיאס-ורבין: אני אומרת לכם שבכל פרמטר זה מסכן את הייצוא הישראלי, המחסור בעובדים.

איילת נחמיאס-ורבין: ח"כ כץ, אתה יודע, בסוף כולנו מבינים כלכלה.

איילת נחמיאס-ורבין: יש X גורמי ייצור שאנחנו נסמכים עליהם.

איילת נחמיאס-ורבין: גורמי הייצור זה חומרי גלם, זה מטבע ועליו לא נדבר היום, וכמובן הנושא של עובדים.

איילת נחמיאס-ורבין: אין לנו אף גורם ייצור, ואמרתי את זה גם בדיון הקודם, אין לנו אף גורם ייצור יציב, זה נכון בהייטק וזה נכון בתעשייה המסורתית ולכן זה מטריד אותנו במכון הייצוא.

איילת נחמיאס-ורבין: אנחנו נהיה שותפים, אגב, יש לנו מכללה פנטסטית להכשרות שנקראת המכללה לייצוא, שמעבירה 10,000-12,000 בשנה בכל מקצועות הייצוא, אז אנחנו נהיה מוכנים למצוא את הדרך להיות שותפים לכל מהלך.

איילת נחמיאס-ורבין: אני אסיים בדבר חשוב שאמר לי אחד מיזמי ההייטק הטובים והגדולים בארץ בשבוע שעבר, טל בר-נוח שעוסק בפער שאנחנו כל הזמן מתוודעים אליו מחדש, שיש אוכלוסיות שנהנות מנגישות יותר גבוהה להייטק, זה לא סוד לאף אחד, ואלה יוצאי היחידות המובחרות במודיעין שבאמת לא צריכים בעצם שום גשר כדי להגיע להייטק, ולעומת זאת לוחמים ביחידות קומנדו, יחידות חוד שלא זוכים לאותן הפריבילגיות כי הם צריכים לעשות את המעבר.

איילת נחמיאס-ורבין: והוא עובד היום יחד גם עם הצבא וגם עם גורמים נוספים ואני משוכנעת, ח"כ כץ, שהוא ישמח לדבר איתך על זה.

רון כץ: בשמחה.

רון כץ: היה על זה גם דיון בוועדה.

איילת נחמיאס-ורבין: על איך עושים הסבות להייטק ללוחמים.

רון כץ: תודה רבה איילת.

רון כץ: אני אעדכן אותך שהיה על זה דיון בוועדת הכלכלה ויש תכנית ביחד עם הצבא ומתקדמים לזה וימצאו לזה פתרון כי לא ניתן שדווקא הלוחמים שלנו יהיו אלה שייפגעו מכל התהליך הזה.

איילת נחמיאס-ורבין: זה בדיוק מה שיפה בתעשיית ההייטק, זה שהיא מסורה לעניין גם מטעמים חברתיים וגם מטעמים כלכליים.

איילת נחמיאס-ורבין: ואני אומרת לכם, אנחנו במכון היצוא נעשה כל מה שאנחנו נוכל לתרום לעניין הזה.

רון כץ: תודה רבה.

קריאה: ח"כ כץ, האם תרצה לשמוע גם את שירה ברלינר ממינהלת מה"ט לגבי הנושא של הנדסאים טכנאים?

רון כץ: בשמחה.

שירה ברלינר: בוקר טוב לכולם.

שירה ברלינר: אני אציג את הנתונים לגבי מה"ט, לגבי המכללות הטכנולוגיות של זרוע העבודה במשרד הכלכלה ואני גם אוסיף בסוף מילה לגבי נושא האוכלוסייה החרדית כי אני גם מנהלת חרדים במשרד אז אני אגיד גם מילה על זה.

שירה ברלינר: בגדול בלימודי הנדסאות וטכנאות, בכל המקצועות שהם כולם טכנולוגיים יש לנו כ-33,000 סטודנטים במכללות מתל חי ועד אילת.

שירה ברלינר: דיברתם קודם על החלוקה לאוכלוסיות, למעלה מ-1/4 מהסטודנטים שלנו הם מהאוכלוסייה הערבית, עוד 13,000 מהחברה החרדית, כאשר בעצם הבוגרים, ובפרט המדופלמים, מי שמקבל דיפלומה בסיום לימודיו, משתלבים במספרים מאוד גדולים בעבודה וגם במקצוע, התכניות מפותחות בשיתוף מעסיקים וניתנת גמישות למעסיקים ולמכללות לקבוע את התכנים.

שירה ברלינר: אנחנו רואים שבגדול יש לנו שיעור לא מבוטל של תוכנה ועוד מקצועות טכנולוגיים נוספים, שוב, הכל כאן זה מקצועות טכנולוגיים, אבל אנחנו התכנסנו לדבר על נושא התוכנה.

שירה ברלינר: אז דגש על נושא התוכנה במה"ט - - -

רון כץ: עד שהשקף הבא עולה האם יש לנו נתונים יותר מעודכנים?

רון כץ: כי אני רואה שהנתונים מעודכנים ל-2018 ואנחנו יודעים שהתעשייה הזו ספציפית זזה בקצב אחר.

שירה ברלינר: איזה מהנתונים?

רון כץ: לגבי השכר.

שירה ברלינר: לא, השכר זה בעצם סקר בוגרים שאנחנו עושים פעם בכמה שנים.

שירה ברלינר: אמור לצאת סקר בוגרים חדש על בוגרי 2018, כלומר ממש מעכשיו.

שירה ברלינר: הוא אמור לצאת תוך כמה ימים.

רון כץ: כמה זמן לוקחת ההכשרה?

שירה ברלינר: ההכשרה לוקחת כשנתיים, יש מסלולים קצרים של פחות, תעודת טכנאי עם פחות שעות ניתן גם בשנה ויש אוכלוסיות שדורשות מכינה ולכן זה יותר זמן עבורם.

שירה ברלינר: אז זה נע בין שנה לשלוש, והממוצע, הרוב המוחלט הוא שנתיים.

מריאן כהן: אפשר שאלה?

מריאן כהן: תגידי לי בבקשה כמה בוגרים בשנה במקצועות הטכנולוגיים למעט הנדסת בניין, ארכיטקטורה וכולי.

שירה ברלינר: בשקף הקודם אפשר לראות את הנתונים של כמה סטודנטים פעילים יש לנו בכל מגמה.

שירה ברלינר: אפשר פשוט להפחית מהמספר את - - -

מריאן כהן: בעצם מה שאני רואה פה שזה משהו כמו 35% אמיתיים בתחום ההייטק נגיד, משהו כזה, וזה מתוך 30,000.

מריאן כהן: וזה בכמה שנים?

שירה ברלינר: 35,000 זה מלאי, זה לא זרם.

שירה ברלינר: בעצם מתחילים את הלימודים כ-19,000 סטודנטים בשנה.

רון כץ: עד שלוש שנים, מריאן.

מריאן כהן: ואלה בשלוש שנים.

מריאן כהן: זאת אומרת לשנה זה 5,000?

הילה חדד: 5,000-6,000 הנדסאים לפי המספרים.

מריאן כהן: זה לא רק הנדסאים.

הילה חדד: זה הנדסאים וטכנאים.

שירה ברלינר: זה הנדסאים וטכנאים.

שירה ברלינר: טכנאי זה שנה, הנדסאי זה שנתיים.

שירה ברלינר: הנדסאי פלוס מכינה זה שלוש שנים.

שירה ברלינר: הרוב המוחלט זה הנדסאי, שזה בעצם שנתיים.

רון כץ: אני חייב לכוון אותך ולומר לך שנשאר לך עוד פחות מדקה, אז תאמרי את הדברים החשובים שתרצי שנעלה.

שירה ברלינר: אוקיי.

שירה ברלינר: אז בעולם התוכנה יש לנו לא מעט סטודנטים, הרבה מאוד אוכלוסיות, 40% הן נשים חרדיות, עם שיעור השתלבות גבוה בקרב הלומדים ושכר אחרי שנה עד שלוש, כבר די גבוה יחסית לאוכלוסיות שמרכיבות את ההנדסאים.

שירה ברלינר: בסך הכל זה מסלול מאוד טוב, גם בשנה האחרונה התחלנו במסלולים מקוצרים, טכנאי הייטק, מה שנקרא ספיד-טק, מסלולים שהם יותר דומים ל-boot-camp, גמישות כמעט מלאה בבניית תכניות הלימודים, המכללות שמלמדות הן מכללות שלנו, הטובות, וזה בהחלט מסלול מאוד מומלץ שאנחנו ממליצים על הבוגרים שלו כי אנחנו רואים שהתוצאות מאוד טובות.

שירה ברלינר: אני אגיד מילה אחת לנושא האוכלוסייה החרדית, גם לאוכלוסיה החרדית יש לנו מסלולים ייחודיים, אמרה קודם אפרת שרכישת השורה הראשונה ברזומה זה האתגר, אנחנו גם מזהים את זה כך.

שירה ברלינר: יש מסלול שנקרא 'שובר למעסיק' שהוא עדיין מתוקצב ועדיין ניתן לגשת אליו והוא פתוח, שמאפשר בעצם גם סיבסוד שכר למעסיקים לתקופת ההעסקה הראשונית, והוא פתוח גם לחברה החרדית ואפשר כמובן להשתמש גם בו.

שירה ברלינר: זהו.

שירה ברלינר: אלה הנתונים.

שירה ברלינר: תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אני עושה רגע פינג-פונג להכשרות גם של גופים שלא של המדינה.

רון כץ: הדובר הראשון יהיה דורון, נציג חברתJOLT .

דורון אהרונסון: קודם כל תודה רבה לך ח"כ כץ על הדיון החשוב הזה, דיון מאוד מהותי לדעתי.

דורון אהרונסון: אני מנהל את הפעילות של חברת JOLT בישראל ואני רוצה לדבר דווקא על ההזדמנות שיש במצב הנוכחי כי דיברו קצת על הקשיים ויש המון קשיים אבל יש גם הזדמנות עצומה לפי דעתי.

דורון אהרונסון: טיפה קודם על JOLT על קצה המזלג למי שלא מכיר, סטארטאפ ישראלי בן בערך 6 שנים, שמחוייב לצמיחת ההייטק הישראלי באמצעות פתרונות כוח אדם.

דורון אהרונסון: אנחנו גייסנו כמעט 90 מיליון שקל והשקענו את הכסף הזה בפיתוח טכנולוגיית למידה ומערכים אופרטיביים שמאפשרים העברה של תכניות לימוד בסקייל גבוה תוך כדי זה שהמרצים הם מרצים בלייב, מרצים שעולים באון-ליין, וזה מאפשר לנו להביא מומחים מהתעשייה שמלמדים את מה שהם עושים.

דורון אהרונסון: אנחנו מתמקדים במקצועות ההייטק בערך 60 עובדים, הכשרנו פה בישראל בשנה שעברה מעל 1,100 תלמידים במקצועות הייטק שונים.

דורון אהרונסון: אנחנו עובדים בחו"ל עם משרד האוצר הבריטי בתכניות גדולות של הכשרת עובדים להייטק.

רון כץ: כמה מכשירים שם?

דורון אהרונסון: תיכף אני אתן קצת נתונים של הצלחה - - -

רון כץ: אנחנו פשוט קצרים בזמנים אז תלך איתי על הנתונים ותגיד לי מה אתם מסוגלים לעשות.

דורון אהרונסון: אני אגיע לנקודה חשובה שבאמת אני רוצה לדבר עליה.

דורון אהרונסון: גם בארץ אנחנו עובדים עם רשות החדשנות אבל הנקודה החשובה שאני רוצה לדבר עליה היא שיש פה הזדמנות מאוד גדולה גם להעלות את כמות המועסקים בהייטק וגם לשלב אוכלוסיות בתת ייצוג בהייטק הישראלי, וזה דווקא דרך מקצועות הצמיחה ואני אסביר למה כוונתי.

דורון אהרונסון: ההייטק הישראלי השתנה מאוד בשנים האחרונות וביתר שאת מאז הקורונה, וכיום חלק גדול מהחברות, מהיוניקורנים ומהחברות הגדולות שצומחות בישראל צומחות לסביבות שלמות, זה אומר שהם לא צריכים רק מתכנתים ורק מהנדסים הם צריכים גם אנשי מכירות ופיתוח עסקי ותמיכה בלקוחות וגיוס ועוד ועוד.

דורון אהרונסון: אם אנחנו רוצים להעלות את אחוז המועסקים בהייטק מ-10% ל-15% כפי שהיעד הממשלתי אומר, כמובן שצריך להשקיע במקצועות הטכנולוגיים וזה חשוב, זה יישא פרי בעינינו בעוד 9 שנים, בואו שניה נהיה כולנו כנים עם עצמנו אם עכשיו אנחנו מכווינים מישהו ללמוד מתמטיקה 5 יחידות, ללכת לאוניברסיטה ואחרי הצבא וכן הלאה, זה פרק הזמן שאנחנו מדברים עליו מבחינת מתכנתים, אין פה קסמים.

רון כץ: ומקצועות התומכים של ההייטק, כמה אתה יודע להכשיר?

דורון אהרונסון: אבל במקצועות העסקיים אנחנו יכולים בתוך בין חצי שנה לשנה לשלב אלפי אנשים כולל מאוכלוסיות בתת ייצוג במקצועות צמיחה.

רון כץ: דורון, כמה זה אלפי אנשים?

רון כץ: במקצועות האלה כמה אתה יודע להכשיר בשנה?

דורון אהרונסון: אלפים.

דורון אהרונסון: אלפים.

רון כץ: אלפים זה 4,000 או 10,000?

דורון אהרונסון: גם 10,000 אפשר להכשיר.

דורון אהרונסון: השוק צריך את העובדים האלה.

דורון אהרונסון: אנחנו עושים תכניות בשיתוף עם המעסיקים, אנחנו רואים צורך אדיר בעיקר באנשי פיתוח מכירות, אנשי מכירות, אנשי פיתוח עסקי, אנשי תמיכה בלקוחות ושם השוק גם פתוח לקבל אנשים גם מאוכלוסיות שאין להם רמה מתמטית גבוהה כי לא צריך רמה מתמטית גבוהה, ולכן זה לא בא על חשבון ההכשרות הטכנולוגיות אלא בנוסף, וזה משהו שאפשר לבצע באופן מיידי.

רון כץ: תודה רבה דורון.

רון כץ: אני אחזיר את זה למשרדי הממשלה, נמצא איתנו אהרון שחר ממשרד החינוך.

אהרון שחר: תודה רבה שהזמנתם אותי.

אהרון שחר: אני רוצה להתכוונן לכמה כיוונים בנושא של ההכנה של הבוגרים שלנו.

רון כץ: אתה מדבר על בוגרי התיכונים, נכון?

אהרון שחר: כן.

אהרון שחר: בוגרי תיכון.

אהרון שחר: אם אנחנו מתכווננים עליהם אז אנחנו מסתכלים על הקבוצה של ההייטק שאנחנו צריכים ללמד אותם מיומנויות של פתרון בעיות מורכבות, של לימוד עצמי, של ניהול זמן.

אהרון שחר: את הדברים האלה שכל תעשיין צריך את הבוגרים האלה, ואז איך אנחנו מכשירים אותם?

אהרון שחר: אנחנו כבר העלינו דרך התכניות הלאומיות פי 2 את כמות הבוגרים שלומדים 5 יחידות מתמטיקה ל-18,000 תלמידים שמסיימים את ה-5 יחידות מתמטיקה.

אהרון שחר: התחלנו בפיילוט ב-26 ישובים בפריפריה, צפון ודרום, שבהם אנחנו מתגברים את לימודי המדעים, את המתמטיקה והאנגלית.

אהרון שחר: ואם אנחנו כבר מתמקדים על התלמידים בחינוך הטכנולוגי, אם אנחנו מסתכלים על מגמות ההייטק שהם הנדסת תוכנה, הנדסת אלקטרוניקה ומחשבים, הנדסת מכונות והנדסת ביו-טכנולוגיה, בשכבות של י'-יב' יש לנו 54,995 תלמידים.

רון כץ: האם יש לכם נתונים כמה מהתלמידים האלה בפריפריה או באוכלוסיות שהן בתת ייצוג בהייטק?

אהרון שחר: אני יכול לתת לך לא רק בפריפריה אלא גם את העשירונים.

אהרון שחר: שוב, הפריפריה אני מתכוון לעשירונים, אני יכול לומר לך כמה תלמידים לומדים במגמת מכונות - - -

רון כץ: לא, אני אגיד לך, אנחנו חיים פה ואנחנו מבינים ורואים גם מה קורה.

רון כץ: תלמיד שחי ברמת גן, בתל אביב, מגיל 0 יש לו סביבה תומכת של תיכנות והוא גם כנראה בגיל עשר כבר יידע באיזה שהוא מצב בסיסי לתכנת.

הילה חדד: הוא בעיקר מרגיש שהמקום שלו שם.

הילה חדד: הבעיה בפריפריה שבכלל ההייטק זה מעבר להרי החושך.

הילה חדד: הם לא מבינים, אין את תחושת המסוגלות להגיע לשם, זה של מישהו אחר, זה לא שלהם.

הילה חדד: לצערי.

רון כץ: זה בדיוק העניין.

רון כץ: תלמיד שגר בעפולה מבין הייטק כי הוא רואה את האנטנות הגבוהות, אין לא את הסביבה והתמיכה הזאת.

רון כץ: השאלה אם משרד החינוך מבין את זה ומבין שזו גם אחריות שלו להכנס לשם, לנישה הזאת.

רון כץ: ואני מדבר מגני ילדים כמו במרכז, לא רק במגמות הטכנולוגיות.

אהרון שחר: אוקיי.

אהרון שחר: קודם כל אני מדבר על המגמות הטכנולוגיות, למשל אני אקח את מגמת הנדסת תוכנה.

אהרון שחר: אנחנו רואים שהתלמידים שלומדים שהם מהעשירון 1-4, למשל ניקח באזור הצפון, מ-1-4 בהנדסת תוכנה יש לנו 4,246 תלמידים לעומת - - -

רון כץ: 8%.

רון כץ: פחות אפילו, מכמות התלמידים במדינה.

רון כץ: מה שאני מדבר ד"ר שחר, אני מבין מה אתה אומר אבל אני דווקא הולך אחורה.

רון כץ: אני מאמין בחינוך מגיל לידה, אז אני אומר, עזוב, משרד החינוך לא מגיל לידה, אבל השאלה אם אתם יודעים לבנות תכניות אמיתיות מגני הילדים.

רון כץ: בפריפריה.

רון כץ: כי אני יכול לומר לך, בתור מי שמכיר את הפריפריה טוב, ולא כולם יודעים שאני נולדתי בעפולה, שם אין באמת תמיכה כזאת.

רון כץ: ההייטק שם הוא איזה שהוא חלום רחוק, הם לא יודעים אפילו במה מדובר.

רון כץ: יחידי סגולה כן יודעים לעשות 5 יחידות מתמטיקה ופיזיקה ובאמת להשתלב במקצועות האלה, אבל לא יכול להיות שילד מתל אביב בגיל עשר יידע לתכנת וילד מעפולה בגיל עשר אפילו לא יידע מה השפה.

אהרון שחר: אני גרתי בחצר בבית החולים בעפולה.

רון כץ: גם אני.

רון כץ: אבא שלי היה רופא שם.

הילה חדד: אתה פריבילג בעפולה.

הילה חדד: אבל צריך להגיד, בגלל זה יחד עם משרד החינוך אנחנו מקדמים את תכנית קוד היום.

אהרון שחר: זה מה שרציתי להגיד, שאנחנו מקדמים כרגע - - -

רון כץ: מאיזה גילאים אבל?

אהרון שחר: מהגן עד יב'.

רון כץ: זה נכנס לשם?

רון כץ: אחד הדברים האלה?

אהרון שחר: כן.

הילה חדד: זו תכנית שמקדמות שתי השרות, אנחנו ממש בדיונים קדחתניים יחד עם משרד החינוך כדי להתחיל אותה כבר בספטמבר הקרוב וחשיפה עוד השנה.

הילה חדד: הגדרת הבסיס זה שבתי הספר ייבחרו על פי קריטריונים שיובילו כך שעיקר בתי הספר הם או במרכז באוכלוסיות בתת ייצוג או בפריפריה, והחידוש הגדול הוא זה שזה כל התלמידים בשכבה, בניגוד לתלמידים המחוננים והמצטיינים שעד היום, כמו שאמרת, יחידי סגולה כאלה שנחשפו, בתכנית הזו ישתתפו כל תלמידי השכבה.

הילה חדד: אנחנו מגבשים אותה, אני מניחה שכשהיא תהיה בשלה אנחנו נציג אותה.

רון כץ: תודה רבה.

אהרון שחר: שם אנחנו מתמקדים בנושא של קוד ובנושא של חשיבה חישובית, בדברים האלה אנחנו מתמקדים.

רון כץ: מצוין.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: דיברנו על תתי ייצוג ועל מעסיקים פלוס הכשרות, אז אני מבקש לעבור לחברת קמא-טק.

רון כץ: משה פרידמן בבקשה.

משה פרידמן: תודה רבה על ההזדמנות.

משה פרידמן: אני אגיד בקצרה, אני רוצה להמשיך את מה שהציגו קודם גם זרוע העבודה, גם שירה ברלינר ממה"ט וגם מה שאמר מריאן מאיגוד ההייטק.

משה פרידמן: אני רוצה להגיד דבר מאוד פשוט, יש אלפי חרדים וחרדיות שרוצים להכנס להייטק.

משה פרידמן: פונים אלינו מדי שנה אלפי חרדים וחרדיות שמבקשים לקבל הכשרות מקצועיות בצורה כזאת או אחרת ולצערי התקציבים שהממשלה מקצה לנושאים האלה הם באופן יחסי לא מספיק גדולים.

משה פרידמן: יש תקציבים במשרד המדע, ברשות החדשנות, בזרוע העבודה, במשרד הכלכלה, יש תקציבים ועושים תכניות יפות יחד איתנו ויחד עם גורמים אחרים, אבל אפשר להכשיר פי 10 יותר אנשים.

משה פרידמן: כל אדם שנכשיר, החזר שהמדינה מקבלת הוא עצום.

משה פרידמן: הוא מתחיל לעבוד, הוא משלם מסים, תוך שנה-שנתיים המדינה מקבלת את כל הכסף חזרה ובמשך השנים היא מקבלת פי עשרות בחזרה.

משה פרידמן: פשוט חבל שאנחנו מחמיצים את ההזדמנות.

משה פרידמן: במקום להכשיר נגיד 1,000 חרדים בשנה, יכלנו להכשיר 10,000 חרדים בשנה.

משה פרידמן: יש הרבה מאוד אנשים שרוצים לקבל את ההכשרה.

רון כץ: מה מונע ממך להכשיר אותם?

משה פרידמן: יש בעיה תקציבית.

רון כץ: כמה?

משה פרידמן: יש מחסור בתקציבים, למשל אני אתן דוגמה.

משה פרידמן: לנו יש תכנית מצויינת שעכשיו יוצאת לדרך יחד עם זרוע העבודה, עם שירה ברלינר שהציגה קודם, תכנית להכשיר לשוק חרדיות להייטק בשכר גבוה.

משה פרידמן: אנחנו קיבלנו תקציב להכשיר 200 נשים בשנה וגוף אחר עוד 200 נשים בשנה.

משה פרידמן: אז ביחד 400 נשים.

משה פרידמן: אפשר להכפיל את המספרים האלה פי כמה.

משה פרידמן: אנחנו יכולים להכשיר 600 בשנה, 800 בשנה, 1,000 בשנה.

משה פרידמן: למה רק להכשיר 200?

משה פרידמן: אני יודע שמשרד הכלכלה וזרוע העבודה עושים כמיטב יכולתם בתקציב שיש להם, אבל השאלה שאני שואל היא למה הממשלה לא מקצה לנושאים האלה תקציבים יותר גדולים.

משה פרידמן: אני יודע למשל שתקציב לשילוב החברה הערבית בהייטק, בתקציב האחרון עבר תקציב של 800 מלש"ח למטרה הזאת שזה מבורך וזה מצוין.

משה פרידמן: למה אין תקציב דומה להכשיר חרדים להייטק?

משה פרידמן: ככל שידוע לי אין סעיף מיוחד בתקציב המדינה שנועד לשילוב חרדים בהייטק.

רון כץ: מנכ"לית משרד הטכנולוגיה רוצה להתייחס לזה.

הילה חדד: לגבי האוכלוסייה הערבית, עברה החלטה 550, יש תקציב שנצבע לדבר הזה אבל הוא לא בהיקף שאמרת.

הילה חדד: אני יודעת שזה לא המספר, אני לא זוכרת את המספר המדוייק ולא אנקוב במספר כדי לא לטעות.

הילה חדד: לגבי תקציב לאוכלוסיה החרדית, כמובן שיש תקציבים כאלה גם במה"ט, גם אצלנו, גם בזרוע העבודה וגם ברשות החדשנות יש תכניות ייעודיות שתוקצבו.

הילה חדד: אבל עוד פעם, צריך להגיד ששילוב האוכלוסייה החרדית הוא יעד משמעותי והממשלה חייבת לפעול בצורה חזקה כדי לממש אותו, היא עושה את זה, עושה את זה יחד איתכם היא עושה את זה עם עוד גופים וצריכה לעשות יותר, שלא ישתמע אחרת, היא צריכה לעשות יותר חד משמעית, ואנחנו עובדים בזה.

הילה חדד: עם זאת, ואני רוצה לשים פה איזה שהוא disclaimer וצריך להיזהר בו, בסוף צריך לחזור לבסיס ולראות שאנחנו לא מייצרים איזו שהיא שכבת עובדים פחותים, צריך לראות שבונים את זה נכון.

הילה חדד: צריך לראות שנותנים להם את הבסיס ולא רק היום מדברים על שילוב של no code ולכן אנחנו עלולים להכשיר נשים שימצאו את עצמן בעוד מספר שנים מועט שההכשרה שלהן הרבה פחות נדרשת.

הילה חדד: אז צריך לפעול, צריך לראות שהתעשייה הזאת כל הזמן משתנה, לראות שאנחנו מתעדכנים, לראות שההכשרות שלנו מעודכנות.

הילה חדד: שוב, אתם עושים עבודה נפלאה, שלא ישתמע אחרת, אבל אנחנו חייבים כל הזמן להיות בדבר הזה.

הילה חדד: אני חושבת שגם אנחנו, גם משרד הכלכלה מבינים את הצורך בלשלב את החברה החרדית בצורה משמעותית, אבל צריך לראות שאנחנו עושים את זה נכון.

משה פרידמן: אני חייב להגיב על זה בקצרה בבקשה.

רון כץ: בבקשה משה, רק משפט אחרון.

משה פרידמן: במשפט אחד, יש תכניות שקורות ואני מברך על התכניות האלה, אני רק אומר שאפשר לעשות פי כמה וכמה יותר.

משה פרידמן: האנשים שאנחנו מכניסים אותם להייטק נכנסים לחברות הכי טובות, רק בשבוע שעבר הכנסנו חרדים לגוגל, לאינטל, לחברות הכי טובות, בשכר ממוצע שהוא מאוד גבוה, זאת אומרת אלה תפקידים טובים, אלה תפקידי פיתוח טכנולוגי, תפקידים נדרשים בשוק.

משה פרידמן: אפשר פשוט לעשות הרבה יותר.

משה פרידמן: ככל שהממשלה תשקיע בדבר הזה יותר נוכל לעשות יותר.

משה פרידמן: אני יכול לתת דוגמה, יש ארגון, זה לא אנחנו, ארגון אחר שנקרא אברטק, שמכשיר גברים חרדים להייטק, הם מכשירים 20, 30 בשנה.

משה פרידמן: אמר לי היו"ר שלהם שגם היה מנכ"ל של NICE, בני לוין, שהוא גם יכול להכשיר מאות כל שנה, אין לו פשוט תקציב.

משה פרידמן: אני לא מבקש בשבילי, תנו ל- - -

רון כץ: אני מבין מה שאתה אומר.

רון כץ: אתה אומר שככל שהתקציב יגדל, כך אתה יכול להכשיר יותר.

משה פרידמן: בדיוק.

רון כץ: בסדר גמור.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אני מחזיר את הדיון לד"ר אסף פתיר, הכלכלן הראשי של מכון סטארטאפ ניישן.

אסף פתיר: אני מ- INSS זה מכון מחקר ומדיניות, חברה לתועלת הציבור שאנחנו מתעסקים במחקר בכל מה שקשור בחדשנות ומתעסקים הרבה מאוד באתגרי כוח האדם כי זה כמובן מה שאנחנו מזהים בתור המגבלה העיקרית של הסקטור כרגע או המצוקה העיקרית שמדווחים עליו בסקטור.

אסף פתיר: יש מעט מאוד זמן - - -

רון כץ: כן.

רון כץ: יש לך ממש בדקה להעביר את המסר.

אסף פתיר: אז אני אגיד כמה דברים.

אסף פתיר: קודם כל, אחד הדברים שמאוד בולטים כבר בדיון הזה זה שיש הרבה מאוד גופים ברחבי הממשלה שעושים הרבה מאוד דברים, יש באמת הרבה מאוד הכשרות אבל אני חושב שאחד הדברים שמאוד חסרים בממשלה זה גוף שיתכלל את כל הדבר הזה.

רון כץ: היום יש דרך אגב.

רון כץ: היום קיימת ועדה, אני לא יודע אם שמעת את דבריה של המנכ"לית בהתחלה אבל היום קיימת ועדה שזה בדיוק מה שהיא אמורה לעשות, היא אמורה לראות את כל ההכשרות שהמדינה עושה, לראות את ההשקעה גם בתקציבים וגם בכוח האדם ולבנות איזו שהיא תכנית עבודה.

רון כץ: הילה את הממונה על הוועדה.

הילה חדד: אני מובילה את הוועדה.

הילה חדד: מוביל אותה גדי פרלמוטר ואני מסייעת לו, SNPI הציגו, אני חושבת שגם הייתם שם.

אסף פתיר: אנחנו נפגשנו בוועדה.

אסף פתיר: הוועדה הזאת מאוד חשובה אבל זו ועדה שהתפקיד שלה זה להגיע למסקנות ולהציג איזה שהן מסקנות בעוד כמה חודשים אני חושב, 2-3 חודשים.

אסף פתיר: אני חושב שהיה מאוד כדאי שיהיה איזה שהוא גוף קבוע שימשיך לעבוד, בטח בתוך משרד המדע - - -

הילה חדד: יש את זרוע העבודה בממשלה, צריך להגיד, אנחנו דווקא לא רוצים להקים גופים חדשים.

הילה חדד: יש את זרוע העבודה במשרד הכלכלה שיש לה תפקיד מאוד ברור, יש את רשות החדשנות שיש לה חלק מאוד ברור בדבר הזה ואני חושבת שדווקא צריך להזהר מלהקים עוד גופים על עוד גופים, אנחנו טובים בזה בממשלה.

הילה חדד: אנחנו הפעם ננסה שלא.

הילה חדד: פשוט צריך לסנכרן, לוודא שזה מסונכרן.

רון כץ: אני אתייחס לזה בסוף.

אסף פתיר: אוקיי.

אסף פתיר: ובלי קשר לגוף או לא גוף, אני חושב שאחד הדברים שמאוד בולטים הוא שחסר מידע.

אסף פתיר: אנחנו מתעסקים בזה הרבה מאוד ואנחנו נתקלים בהרבה מאוד סימני שאלה.

אסף פתיר: אני אתן לדוגמה רק דבר אחרון שנאמר שאנחנו לא יודעים, היכולת לעשות סקיילינג לפרויקטים של ההכשרה למשל בחברה החרדית.

אסף פתיר: אני מסתכל על הרבה מאוד פרויקטים, אני מנסה לחקור אותם כמותית.

אסף פתיר: הפרויקטים האלה מאוד מוצלחים אבל הם גם מאוד מסננים בקבלה.

אסף פתיר: זאת אומרת הם מתחילים נגיד לנשים בשלושה הסמינריונים הטובים יותר בחברה החרדית, וגם משם הם מקבלים קבוצה יחסית קטנה.

אסף פתיר: אז כמובן שמתחילים עם אנשים שיש להם יותר כשרון לתחום הזה, כמה אפשר להכשיר בשלב הזה בגיל 18 אנשים שההשכלה שלהם במתמטיקה היא אולי לא מספיק טובה, אנחנו לא יודעים.

אסף פתיר: זה דבר אחד.

אסף פתיר: לכן אני חושב שפערי המידע מאוד חשובים וזה דבר שצריך גם להתקדם בו מאוד ואולי נסת

אסף פתיר: פק בזה עכשיו.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: מריאן רצית לומר מילה?

מריאן כהן: כן.

מריאן כהן: אני חושב שההערה של אסף נכונה ותודה.

מריאן כהן: אנחנו רואים פה מסביב לשולחן אפילו כמה גורמים יושבים כולם מלאים רצון טוב ונכונות לעשות את מה שצריך, אבל בסוף את המאמץ צריך לרכז.

מריאן כהן: אחרת הפרגמנטציה הזאת פוגעת ביעילות של התהליך, ואנחנו רוצים שתהיה כתובת אחת.

מריאן כהן: לא לפנות פעם אחת למשרד החינוך, פעם למשרד המדע והטכנולוגיה, פעם למשרד הכלכלה, פעם למשרד העבודה והרווחה, פעם למשרד האוצר, פעם לרשות לטכנולוגיה וכולי, שכולם טובים אבל בסוף אנחנו רוצים שיהיה גורם אחד, שיהיה ציר שהוא הכתובת שלנו של כולנו.

רון כץ: תודה מריאן.

רון כץ: ברשותכם, ג'ון ברייס נמצאים איתנו בזום.

קריאה: סליחה, שירה ברלינר מבקשת גם את ההתייחסות שלה לנושא של החברה החרדית בהקשר של הדיון.

רון כץ: אין בעיה.

רון כץ: נעלה את ג'ון ברייס ואז נחזור לשירה.

זיו מנדל: בוקר טוב.

זיו מנדל: תודה רבה שהזמנתם אותי, אני רק אציין שאני כאן תחת שני כובעים, גם תחת ג'ון ברייס וגם מטריקס.

זיו מנדל: ג'ון ברייס שייכת למטריקס, אני גם בכובע של מעסיק וגם בכובע של הכשרה.

זיו מנדל: קצת נתונים, מטריקס, 11,500 עובדים, 9,500 מהם בארץ, מעל 50% נשים.

זיו מנדל: יש לנו כ-1,500 חרדיות שאנחנו מעסיקים בהייטק - - -

יואב בן צור: באיזה שכר?

זיו מנדל: משכר ראשוני של ג'וניורים ועד 20,000, 30,000, 40,000 שקל לחרדיות.

יואב בן צור: אתה יכול להגיד לי מה זה שכר התחלתי של ג'וניור אצלכם?

זיו מנדל: זה נורא תלוי.

זיו מנדל: אנחנו משלמים לשכר מינימום אם אתה שואל, שכר של ג'וניורים הוא - - -

יואב בן צור: באמת תודה.

זיו מנדל: זה נורא תלוי.

זיו מנדל: כמובן משלמים את השכר המלא, צריך לזכור שנשים חרדיות חלקן עובדות במשרה לא מלאה, אז כמובן זה בחלק היחסי.

זיו מנדל: אבל המוביליות אצלנו מאוד גדולה, עקומת השכר הממוצעת עולה לנו גם אצל החרדיות וגם בחברה הערבית יש לנו מרכז שפתחנו בדרום בדימונה שמתקרב לקרוב ל-100 עובדים, אנחנו בשנה מגייסים סדר גודל של 800 ג'וניורים, אני לא חושב שיש דומה לזה בארץ.

זיו מנדל: כרגע אנחנו ב-1,300 משרות פתוחות.

זיו מנדל: בג'ון ברייס בהדרכה עצמה אנחנו עושים הסבות והכשרות של 5,000 איש לתחומי הליבה של ההייטק, אני מדבר על פיתוח תוכנה, סייבר, דאטה סיינטיסט וכדומה.

זיו מנדל: אני חייב לציין ולהגיד שיש לנו שיתוף פעולה מדהים עם הממשלה.

זיו מנדל: קודם כל זרוע העבודה ומשרד העבודה נותנים לנו הרבה מאוד תמיכה גם בפיקוח שהם עושים על הקורסים שהוא פיקוח מבורך וגם בתקציבים שהם נותנים.

זיו מנדל: חשוב להדגיש שרוב ה-5,000 איש הם אנשים שנרשמים מכספם.

זיו מנדל: יש, אני מעריך, סדר גודל של כמה מאות שמגיעים מתוך המסלולים של כיתה במפעל וכדומה.

זיו מנדל: בשנה שעברה הייתה תכנית מדהימה שיצרה הרשות לחדשנות, שנקראת תכנית 45 שבמסגרתה קלטנו מאות עובדים בתקופת הקורונה.

זיו מנדל: אני מזכיר לכם שבתחילת תקופת הקורונה הייתה די פאניקה בעולם של ההייטק.

זיו מנדל: אני מאוד שמח לשמוע שהולך להיות אישור גורף לנושא של לימודי און-ליין, אני חושב שזה אחד מהדברים שיאפשר לנו - - -

רון כץ: אני לא חושב שזו הייתה הכוונה של המשרדים, אבל נתייחס לאישור גורף בסוף.

רון כץ: יהיו קריטריונים.

זיו מנדל: ברור שיהיו קריטריונים.

זיו מנדל: סליחה, המילה 'גורף' היא מההתלהבות שלי.

זיו מנדל: אני חושב שא.

זיו מנדל: יש אישור כבר היום לנושא של לימודי און ליין באחוזים מסוימים, אני חושב שזה דבר מאוד מבורך כי זה באמת מאפשר להביא את הפריפריה.

זיו מנדל: משרד העבודה יצא בתחילת השנה עם התכנית של OJT, שגם היא מאוד מוצלחת ואני מאוד מברך.

זיו מנדל: אני חושב שמאוד מאוד חשוב ואני אומר עכשיו כמעסיק וגם כמי שעושה הכשרות, שיהיה קשר בין ההכשרה לבין התעסוקה כי צריך לראות שבאמת אנחנו מכשירים למקצועות שבאמת אנשים יכולים לקלוט וזה אומר לראות איך עושים תמיכה בתהליך של החונכות ושל הג'וניורים.

זיו מנדל: אם מותר לי להציע משהו, ואני אומר את זה כאן כדי להגדיל, אנחנו משלמים הרבה לנו לגופי ההכשרה וזה מבורך, ואני מסכים שצריך לקבל יותר, אבל צריך לחשוב על תכנית של חונכות איך תומכים במעסיקים כדי לקלוט את הג'וניורים על ידי איזה שהוא מימון בשנה או בשנתיים הראשונות כי אלה השנים הקריטיות שמאפשרות לקלוט את הג'וניורים.

רון כץ: תודה רבה.

הילה חדד: בעיית הג'וניורים היא בעיה של סניורים בעצם.

הילה חדד: אני לא בטוחה שמימון יהיה הפתרון פה כי גם אם נשלם, אם אין סניור שיש לו זמן להכשיר אנשים, אז ההייטק, החברות יעדיפו להשקיע אותו במה שמאפשר להם צמיחה ולהביא את הג'וניורים ממקום אחר.

הילה חדד: בעיית הג'וניורים היא בעיה אקוטית שכנראה הפתרונות שלה לא יבואו ממה שאנחנו מכירים בדמות מימון.

הילה חדד: צריך לחשוב פה מאוד מאוד יצירתי ומאוד שונה ממה שאנחנו רגילים כי אנחנו רואים שכמה שאתה שופך כסף בתוך הדבר הזה, זה לא מביא את הפתרון.

הילה חדד: הוועדה של דדי תעסוק בזה רבות יחד עם נציגי התעשייה שיושבים בה כי ברור ששם הפתרון לא מצוי איפה שאנחנו מחפשים, וצריך לחפש במקום אחר.

הילה חדד: זו בעיית סניורים יותר מבעיית ג'וניורים.

זיו מנדל: אנחנו מוכנים להציע - - -

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: חברים, אנחנו קצרים בזמן.

רון כץ: זיו, שמענו את הדברים הטובים, תודה רבה.

רון כץ: אנחנו גם נמשיך לדון בזה, זה לא חד פעמי.

רון כץ: נמצאת איתנו בזום קרין מאיר רובינשטיין מנכ"לית האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות.

רון כץ: בבקשה רק בקצרה.

קרין רובינשטין: תודה רבה.

קרין רובינשטין: אני מברכת אותך, תודה רבה להילה ולכולם שנמצאים כאן.

קרין רובינשטין: אני אגיד את זה מאוד בקצרה.

קרין רובינשטין: הנושא והנושאים של ההון האנושי, אנחנו דנים בהם באמת מהבוקר עד הלילה במשך שנים וחודשים.

קרין רובינשטין: בכל המסגרות השונות, גם הפרטיות, גם הממשלתיות.

קרין רובינשטין: אני חושבת שאנחנו לא נפתור פה היום את כל בעיות ההון האנושי בוועדה.

קרין רובינשטין: אני כן רוצה להגיד שתי מילים ואני נמצאת גם בחברה של דדי פרלמוטר, אנחנו עובדים שם הרבה מאוד זמן על הרבה מאוד דברים, כל הדברים בעצם שנדונו ודיברו פה היום, בעצם גם אנחנו מדברים עליהם שם ומנסים לתת את הפתרונות.

קרין רובינשטין: אנחנו מדברים גם טווח קצר וגם טווח ארוך, אנחנו מדברים גם על מחסור במקצועות הטכנולוגיים ואנחנו מדברים גם על המקצועות הלא טכנולוגיים.

קרין רובינשטין: מעבר לכל מה שנאמר פה והקשבתי קשב רב להכל, אנחנו צריכים גם לשים לב בסופו של דבר שלא תהיה פגיעה בכל המירוץ הזה של הכנסת עוד עובדים להייטק והעלאת השכר, אנחנו צריכים לוודא גם שלא תהיה פגיעה בסקטורים אחרים במדינת ישראל, בין אם זה נדל"ן, בין אם זה תעשיות כבדות, בין אם זה מוסכים או כל דבר אחר ובעצם כיוון שיש הרבה מאוד מקצועות חדשים שאנחנו מדברים עליהם, מקצועות שעדיין לא פותחו וכאלה שכבר בפיתוח, אנחנו חושבים שאנחנו צריכים לשים לב טוב מאוד איך אנחנו מביאים עוד עובדים טכנולוגיים ולא טכנולוגיים לתעשיות האחרות שצריכות עובדים טכנולוגיים.

קרין רובינשטין: כמו למשל איגוד המוסכים, אפילו רק איגוד המוסכים, שחתמנו איתם הסכם שיתוף פעולה, IETI כארגון הגג של כל תעשיות ההייטק ומדעי החיים חתם הסכם שיתוף פעולה עם התעשייה המסורתית כדי להזרים עוד עובדים טכנולוגיים לאו דווקא לתעשיית ההייטק אלא לתעשיות האחרות שסובלות היום סבל מאוד גדול מזה שרוב האנשים היום הולכים להייטק.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצא איתנו בזום שלום דסקל.

רון כץ: בבקשה.

שלום דסקל: אני יו"ר ועדת תעסוקה בלשכה לטכנולוגיות מידע, שהוא הארגון המקצועי הגדול בישראל בתחום התוכנה שמאגד בתוכו כ-82 בתי התוכנה הגדולים ביותר בישראל וכ-40,000 אנשי מקצוע.

שלום דסקל: אנחנו ארגון ללא מטרת רווח.

שלום דסקל: לפני כשנה וחצי הגשנו למשרד הכלכלה תכנית עם הצעה לפיילוט להרחבת מעגל התעסוקה בהייטק, שהבסיס שלה היה מה שידוע היום כ-OJT.

שלום דסקל: התכנית כפיילוט קיבלה תקצוב ל-2021 במסגרת משרד הכלכלה ורשות החדשנות ואני שמח לשתף אתכם שבינואר שנה זו סגרנו כבר את התכנית והצלחנו להכשיר ולשבץ בפרויקטים כמעט את כל הבוגרים שמדובר על כ-2,000 משרות חדשות עם עדיפות לאוכלוסיות מועדפות כולל דתיים פריפריה וכולי.

שלום דסקל: הבסיס לתכנית שהצגנו כפיילוט היה אמור להביא אותנו לדרגה הבאה שבה 82 בתי התוכנה התכוננו להכשרה והשמה של כ-20,000 משרות נוספות על פני שנתיים.

שלום דסקל: לצערי, אותו מסלול שהוזכר גם קודם שנקרא מסלול 45 משום מה לא תוקצב לשנה הזאת ואז אנחנו מוצאים את עצמנו עם 82 בתי תוכנה שמעסיקים כיום למעלה מ-100,000 עובדים, ונערכו על פני שנתיים להכשרה ושיבוץ של כ-20,000 משרות חדשות, ללא תקצוב.

שלום דסקל: ובעצם הנושא שקיים היום שבו יש ועדה בין-משרדית ומשרדים שונים שמנסים להגדיר ולהרחיב את הפתרון לנושא של הכשרה והשמה במקצועות התוכנה כבר נוסה ונוסה בהצלחה ב-2021, ואנחנו עכשיו רק מחכים שהקופסה התקציבית שקיימת במשרד האוצר, כמה תקציבים, תשוחרר.

שלום דסקל: הגברת הילה המנכ"לית מודעת לנושא הזה, מכירה את הפעילות הזו.

שלום דסקל: לצערי רשות החדשנות עדיין לא קיבלה את האור הירוק והתקציב לחדש את המסלול.

שלום דסקל: אני רוצה אולי לחדד חלק מהנסיון שנצבר במסגרת הפיילוט.

שלום דסקל: אנחנו רואים בנושא ההכשרה וההשמה חלוקה לשני מישורים וזאת גם ההמלצה שלנו לאור הניסויים שעשינו.

שלום דסקל: 1.

שלום דסקל: היינו ממליצים שהכשרה והשמה תופרד לשתי קבוצות, קבוצה אחת זה מה שאנחנו קוראים מקצועות ההצלחה, יש כאלה שקוראים לזה מקצועות תומכי המו"פ וזו רשימה מאוד ארוכה ונדרשת של מקצועות ששם ההכשרה מרחוק או הכשרה ואחרי זה רק השמה היא בהחלט אפשרית, לעומת זאת במקצועות המו"פ, בעיקר בתחום התוכנה, אנחנו ממליצים שבעצם תהיה הכשרה פרונטלית עם שיבוץ מראש על בסיס OJT, של כל מועמדת ומועמד כולל אוכלוסיות מועדפות.

שלום דסקל: הסיבה היא כי אנחנו לא רוצים במקצועות המו"פ ליצור ולהרחיב את המצב שבו אנחנו קוראים לזה הרחבת מעגל המוכשרים בהייטק.

שלום דסקל: אנחנו רוצים להגיע למצב שיש הרחבה של המועסקים בהייטק, ומה שעושה את ההבדל בין הכשרה עם אחוז שיבוץ מאוד נמוך לבין הכשרה והשמה עם אחוז שיבוץ מאוד גבוה זה שמתחילת ההכשרה המועמדת או המועמד יודעים לאיזה פרויקט, לאיזה תחום ובאיזו חברה הם משובצים.

רון כץ: משפט אחרון בבקשה.

שלום דסקל: ואז מה שקורה, גם השיבוץ וגם ההכשרה מוכוונים לצרכי לקוח ומעלים את סיכוי ההצלחה של השיבוץ בתוך תעשיית ההייטק.

שלום דסקל: תודה.

רון כץ: תודה.

רון כץ: נמצאת איתנו כרם נבו, מנהלת פורום חברות הצמיחה.

כרם נבו: בוקר טוב ותודה שהזמנתם אותי.

כרם נבו: אני אגיד אולי שתי מילים על פורום חברות הצמיחה, אם החברים לא מכירים.

כרם נבו: אנחנו פורום שקיים כבר שבע שנים, מאגד בתוכו את חברות הטכנולוגיה הישראליות, חברות האינטרנט הגדולות שמעוניינות להמשיך ולצמוח בישראל.

כרם נבו: החברות האלה מאוד מעניינות לדיון הזה כי בעצם הן מעסיקות לא רק מהנדסים אלא המטה שלהן יושב בישראל וכחברות שהמטה שלהן בישראל, יש בהן המון סוגים של מקצועות שהן מעסיקות כלומר אם בחברה שמתעסקת אך ורק בפיתוח יש סדר גודל של 80% מהנדסים, בחברות הצמיחה אנחנו רואים סדר גודל של 20%-30% מהנדסים כאשר כל השאר עושים כל מיני דברים אחרים.

כרם נבו: אני חושבת שזה פוטנציאל אדיר למשק הישראלי לשילוב של אנשים נוספים בתוך כוח האדם בהייטק במקצועות שציינת, אדוני היו"ר, בתחילת דבריך.

כרם נבו: אני רוצה לחזק את הילה חדד מנכ"לית משרד החדשנות ולומר שבעצם מדובר בבעיות מאוד מורכבות.

כרם נבו: יש פה הזדמנויות אדירות למשק.

כרם נבו: יש אפשרות לשלב פה באמת הרבה יותר אוכלוסיות אבל צריך לעשות את זה בשום שכל ואני מאוד הייתי שמחה לשמוע דווקא את האקדמיה מדברת כאן.

כרם נבו: אני חושבת שבסוף כשאנחנו רוצים לייצר כאן

כרם נבו: פתרון שהוא sustainable שהוא יכול להישאר כאן לאורך הרבה מאוד שנים, להכניס אוכלוסיות בצורה מסודרת להייטק, אנחנו חייבים להישען גם על האקדמיה כדי לוודא שהם מקבלים את כלל הידע, בסוף האנשים שהתעשייה שאותה אני מייצגת זקוקים לה, הרקע האקדמי שלהם חשוב ולצידו צריכות להתקיים הכשרות שבעצם עושות להם איזו שהיא הכשרה שהיא יותר hands on בתחומים השונים.

כרם נבו: תודה רבה.

כרם נבו: הדיון הוא חשוב ואשמח להשתתף גם בהמשך.

רון כץ: תודה רבה ואם דיברנו על אקדמיה נמצא איתנו hacker-u.

רון כץ: זו אקדמיה חדשה, לא מסורתית.

ליאור שפירא: שלום.

ליאור שפירא: אנחנו מתעסקים בהרבה הכשרות בעולם הזה של להכשיר אנשים מתעשיות אחרות ולהכניס אותם להייטק על פני כבר 15 שנים האחרונות, אלפי אנשים בשנה.

ליאור שפירא: אני הייתי רוצה להוסיף לדיון הזה את מה שהתחלנו בדיון הקודם.

ליאור שפירא: כל התכניות שמוצגות כאן יפות ויש להן גם תוצאות ומדברים על להגדיל יותר את ההשקעה בהן.

ליאור שפירא: אני חושב שצריך לחשוב קצת אחרת במובן של לעבוד יותר על התוצאה הסופית.

ליאור שפירא: אנחנו רוצים מאות אלפי עובדים בתעשייה, עשרות אלפים, מאות אלפים בשנה, שאנחנו רוצים להוסיף לתעשייה והמדינה מבורכת בזה שהיא רוצה לעזור ולתמוך.

ליאור שפירא: אני חושב שצריך להפוך את התמונה ולהגיד 'אנחנו רוצים לשלם פר הצלחה'.

ליאור שפירא: ומה זה הצלחה?

ליאור שפירא: אני חושב שהמדינה צריכה לדבר על מה זה הצלחה מבחינתה, מה זה עובד בתעשיית ההייטק, להגדיר את זה, להגדיר כמה מוכנים לשלם יותר על אוכלוסיות מוחלשות שנכנסות לתוך התעשייה, אם זה מהפריפריה או ממגזרים, ולעבוד מהסוף להתחלה.

ליאור שפירא: להגיד בעצם 'אנחנו מוכנים לשלם X כסף על כל אחד כזה' ולתת לנו שיודעים לעשות את העבודה, לעשות את זה כמו שצריך.

ליאור שפירא: מה זה אומר כמו שצריך?

ליאור שפירא: זה אומר לשבת יחד עם הרשויות הרלוונטיות, והיו לנו דיונים עם הילה, ואני אשמח גם לשבת עם כל אחד כאן בצורה אישית, ולהגיד את מה צריך להסיר מהדרך.

ליאור שפירא: מה מפריע היום כדי להגיע לאותן תוצאות.

ליאור שפירא: אלה מגבלות כמו דברים טריוויאליים שלפעמים יש ויש חסמים כמו שזה פוסל כיתה שלמה אם יש בכיתה אנשים ללא בגרות.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: המסר נקלט ואנחנו גם נמשיך לקדם את הנושא הזה.

רון כץ: זה גם איזה שהוא פורמט מעניין, על בסיס הצלחה.

רון כץ: זה אחד הקריטריונים.

רון כץ: שירה ברלינר רצתה להתייחס לנושא החברה החרדית במשפט.

רון כץ: בבקשה.

שירה ברלינר: משפט אחד.

שירה ברלינר: אני לא אכנס לתכניות, רק אגיד שבהקשר של החברה החרדית אנגלית היא אישיו מאוד משמעותי.

רון כץ: זה החסם השקט האמיתי המשמעותי ביותר.

יואב בן צור: את מדברת על נשים או גברים?

הילה חדד: גם וגם.

הילה חדד: וגם בחברה הכללית.

הילה חדד: האנגלית בארץ בשביל באמת לעבוד בהייטק כמו שאמרת, כמו שצריך ולא במסביב ולא במן איזה שכר, אנגלית צריכה להיות רמת שפת אם, בטח בחברה החרדית אבל גם בחברה הכללית יש פער מאוד גדול באנגלית.

הילה חדד: זה זועק מכל עבר, גם במשרד העבודה עובדים - - -

יואב בן צור: אני מתפלא.

יואב בן צור: בחברה הכללית רואים כל הזמן סרטים באנגלית.

הילה חדד: ועדיין.

שירה ברלינר: ועדיין.

שירה ברלינר: ובפרט באוכלוסיות מרוחקות מעולם ההייטק זה מאוד מאוד בולט ודורש דיון.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: נמצאת איתנו סיון טולדו מבית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב.

סיון טולדו: תודה רבה.

סיון טולדו: האוניברסיטאות מכשירות מספר לא ענק של בוגרים ובוגרות במדעי המחשב אבל מספר משמעותי, והבוגרים והבוגרות האלה הם חלק מאוד משמעותי מתעשיית ההייטק, הם מובילים - - -

רון כץ: פרופ' טולדו, אתה יודע כמה מכשירים בשנה?

סיון טולדו: אוניברסיטת תל אביב מכשירה בערך 300 בשנה, חלק מהאוניברסיטאות האחרות קצת יותר אבל לא הרבה יותר.

הילה חדד: מה היו אחוזי הגידול בשנים האחרונות של אוניברסיטת תל אביב, תוכל להתייחס?

סיון טולדו: אחוזים זעירים.

סיון טולדו: אחוזים מאוד קטנים.

סיון טולדו: על זה רציתי לדבר, לכך באתי לישיבה.

סיון טולדו: אחוזים מאוד קטנים.

סיון טולדו: אני רק אשלים את המשפט הקודם, בשבוע שעבר התפרסם השכר הממוצע של בוגרי מדעי המחשב באוניברסיטאות, הבוגרים שלי חמש שנים לאחר סיום התואר מרוויחים שכר ממוצע של מעל 36,000 שקל.

סיון טולדו: אלה אנשים מאוד פרודוקטיביים, יש ביקוש עצום, השכר הזה מראה ביקוש עצום בתעשייה לבוגרי האוניברסיטאות במדעי המחשב.

סיון טולדו: בשלב שלפני הקבלה אנחנו רואים ביקוש עצום של מועמדים ומועמדות טובים ללמוד מדעי המחשב באוניברסיטאות ואנחנו מקבלים חלק קטן מהם.

סיון טולדו: חלק לא זעיר, אבל חלק קטן מהם, הרוב נדחים מלימודי מדעי המחשב באוניברסיטאות והולכים או ללמוד מקצועות אחרים או לאוניברסיטאות ומוסדות אחרים, במכללות במקומות אחרים שזה בסדר אבל לא אותה רמת הכשרה.

סיון טולדו: יש כל מיני חסמים, יש חסמים כספיים, אני מאמין שות"ת תטפל בזה, ות"ת פועלת בצורה עניינית ומבינה את המערכת האוניברסיטאית והיא תטפל בזה.

סיון טולדו: יש במוסדות שונים חסמים שונים ומה שמשותף לכולנו זה מחסור מאוד קשה במתרגלים/מתרגלות, בודקי ובודקות תרגילים.

סיון טולדו: הסגל הזוטר.

סיון טולדו: האנשים שעומדים בקבוצות קטנות מול הסטודנטים והסטודנטיות ומעבירים את החומר, והסיבה לזה היא שאותם בוגרים שמרוויחים שכר מאוד יפה באוניברסיטאות הם הפוטנציאל להיות הסגל הזוטר שמלמד את הדור הבא.

סיון טולדו: התעשיה שותה אותם, שואבת אותם, מעסיקה אותם מצד אחד.

סיון טולדו: אין אינסנטיב לאנשים ונשים לבוא ללמד באוניברסיטאות בהוראה בקבוצות קטנות, עתודאים אקדמיזטורים, אנשים שמתגייסים לצבא, נעלמים בצבא לחמש-שש שנים, הצבא לפעמים מרשה להם ללמוד אבל לא מרשה להם לתרגל אצלנו לא מרשה להם ללמד אצלנו.

סיון טולדו: הם מלמדים בצבא אבל לא אצלנו.

סיון טולדו: מעבר לכסף צריך שינוי מבני שייצר כוח אדם שיכול ללמד והדבר הזה ייתן ריבית דריבית, ההקצאה של כוח אדם תתן בהמשך כמות הרבה יותר גדולה שהאוניברסיטאות תוכלנה להכשיר, הן תוכלנה להכשיר הרבה יותר ממה שהן מכשירות עכשיו.

סיון טולדו: תודה רבה.

רון כץ: תודה רבה פרופ' טולדו.

רון כץ: נמצאת איתנו טליה ישפה נציגת משרד האוצר.

טליה ישפה: אני רפרנטית מו"פ והשכלה גבוהה באג"ת.

טליה ישפה: הקשבתי לכל המשתתפים, אני גם חברה בוועדה הבין-משרדית שציינה הילה.

טליה ישפה: אנחנו לומדים את הנושא לעומק, את המענים הקיימים בממשלה, את הפערים, וכמובן שואלים את עצמנו איפה הערך המוסף של הממשלה ביחס למאמצים הרבים שכבר נעשים בתחום ושנעשים מזה שנים לא מעטות, ואנחנו כמובן כמו שאמרתי, משתתפים פעילים בדיונים כדי לגבש את ההמלצות, לבחון את עצמנו ולראות מה אנחנו יכולים לחדש ביחס לצרכים שהוצגו כאן על ידי זוויות ההסתכלות השונות.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אני מתנצל בפני הדוברים הרבים שלא יצליחו לדבר היום.

רון כץ: אנחנו נמשיך את הדיונים האלה גם בתוך הוועדה וגם מחוץ לוועדה ואנחנו נהיה בקשר.

רון כץ: ח"כ בן צור בבקשה, אתה תהיה הדובר האחרון.

יואב בן צור: תודה.

יואב בן צור: רבותי, מדינת ישראל נחשבת מדינת סטארטאפ, כל החוכמה נמצאת פה וזה לא פלא, החוכמה נמצאת אצל היהודים, סליחה על ה-, אבל אני אומר שוב, השאלה היא איך אנחנו מתייחסים.

יואב בן צור: מאות בנות מהציבור החרדי לומדות תוכנה ונפלטות לשוק.

יואב בן צור: לצערי עדיין לא כמו שהיה בעבר, אבל עדיין יש ניצול ציני של הרצון שלהן להיות חלק ממערך העבודה וחברות שונות מנהלות כמו שוק, סליחה על הביטוי, שוק עבדים.

יואב בן צור: ממש כך, בשכר נמוך בצורה משמעותית, בעבודה קשה, בתנאים, מקימים מרכזים כאלה שמסיעים אותן באוטובוסים מאורגנים וזה חיובי, אבל כדי שבת כזאת תצליח לפרוץ קדימה מתוך מאות בנות ובתחרות שנמצאת שם, זה דבר מאוד קשה.

יואב בן צור: אני אומר שכל זה עוד עם המענקים של משרד הכלכלה שמעביר לאותם מעסיקים ופה אמר נציג מטריקס 'אנחנו משלמים מעבר לשכר מינימום', באמת תודה רבה.

יואב בן צור: אנחנו מאוד מודים לו שהוא משלם מעבר לשכר המינימום, אבל אני חושב שזה ניצול וצריך לראות איך אנחנו פותרים את הבעיה.

יואב בן צור: אמרתי לרון בשבוע שעבר, סליחה שאני מכניס עניין אישי.

יואב בן צור: גם הבת שלי ג'וניורית.

יואב בן צור: יש לי שתי בנות מתכנתות ועובדות וזו השלישית והיא ג'וניורית והיא מתקשה מאוד למצוא עבודה סבירה ונורמלית בסביבה תומכת, יש לנו תנאים, נכון, בסביבה תומכת.

יואב בן צור: אבל אני חושב שכשהבנות האלה עובדות הן נותנות את כל כולן לעבודה.

יואב בן צור: אין להן עניין לשוטט באינטרנט לדברים כאלה ואחרים והן מחפות אחת על השניה אם מישהי נעדרת בגלל לידה או דברים אחרים.

יואב בן צור: הן בנות שמוסר העבודה שלהן אין לו אח ורע והן עם אמביציות גבוהות, רוצות ללמוד, רוצות להצליח, רוצות להתקדם ויש להן מטרות.

יואב בן צור: לכן אני חושב שצריך באמת לתת את הדעת גם משרד המדע וגם משרד הכלכלה, איך משפרים את התנאים כדי שבאמת יהיה להן כדאי לצאת מהבית.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: ברשות

רון כץ: כם אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

רון כץ: הדיון קודם כל נועד כדי שאנחנו נקבל נתונים, נלמד בצורה מעמיקה יותר את הנושא שאנחנו מדברים עליו.

רון כץ: אני רוצה להודות להילה מנכ"לית משרד החדשנות על שותפות אמיתית.

רון כץ: אנחנו מבינים שיש צורך משמעותי בענף ואתם צריכים להבין שיש פה כתובת רצינית שהולכת להרים את הכפפה הזאת, ואנחנו מדברים על משרד הכלכלה ומשרד האוצר שנמצאים איתנו כאן, כל משרדי הממשלה שמבינים שמה שעשינו עד עכשיו כנראה לא היה מספיק וצריך לעשות יותר.

רון כץ: אנחנו נלמד בצורה מעמיקה יותר את הדרכים שלנו לפקח ולעשות מדידה והערכה למה שעשינו עד היום.

רון כץ: אנחנו מבינים שיש הרבה מאוד גופים שכל אחד עושה הכשרות לנושא של ההייטק, ואני לא בטוח שכולנו עדיין מבינים מהו הייטק ולאן אנחנו רוצים לכוון, ואם זה יהיה רק למקצועות המסורתיים שאנחנו מכירים בהייטק או שאנחנו רוצים להרחיב את זה.

רון כץ: ואני כבר אומר לכם שנרצה להרחיב את זה, כי אם אנחנו מציבים לעצמנו יעד שאפתני של עלייה משמעותית באחוז המועסקים בענף ההייטק, אנחנו צריכים לפתוח ולהרחיב את ענף ההייטק, אחרת לא נגיע ליעד הזה.

רון כץ: אנחנו נעסוק פה גם בוועדה וגם מחוץ לוועדה באיך כולנו משתפים פעולה יחד עם החברות שרוצות לקלוט את העובדים.

רון כץ: בסופו של דבר הסינרגיה בינינו צריכה להיות מושלמת כי ככל שנהיה טובים יותר, ככל שכולנו נשתף פעולה יחד, ככל שהמשאבים שלנו יושקעו במטרה אחת כך ההצלחה שלנו תהיה גבוהה יותר, ולשם אנחנו שואפים ואחת הסיבות המשמעותיות שיש ועדה כזו פה כוועדת משנה של הוועדה לכלכלה זה בדיוק לפקח על הדברים האלה, לראות שכל משרדי הממשלה מסונכרנים ומבינים מה מטרת העל שלנו.

רון כץ: אני כבר שומע הרבה זמן שיש ועדה בין משרדית ועדה טובה שהיא גם תגיע לפה ותציג לנו את החומר בהמשך.

רון כץ: ואני רוצה לומר לכם שאני ובכלל ועדת כלכלה, יושב פה יו"ר הוועדה מיכאל ושומע אותנו, אנחנו מיינדד לנושא הזה.

רון כץ: אנחנו רוצים שהוא יצליח.

רון כץ: לא ניתן לו ליפול בין הכסאות.

רון כץ: אני לא רוצה לשמוע בעתיד על כך שחברות ישראליות מעסיקות כל מיני עובדים בכל העולם במקום לקלוט עובדים שלנו.

רון כץ: אני לא רוצה לשמוע שיש איזה שהוא שכר שונה בין עובדים מהמגזר החרדי או מגזרים אחרים לעובדים אחרים.

רון כץ: המטרה שלנו בסופו של דבר תהיה לפתוח את הענף הזה, שאנחנו מבינים שהוא הענף שמושך את הכלכלה הישראלית למעלה, הוא הקטר של הכלכלה הישראלית.

רון כץ: ככל שנפתח אותו, נפתח את הכלכלה הישראלית וככל שנפתח את הכלכלה הישראלית נפתח את מדינת ישראל, וככל שמדינת ישראל תהיה טובה יותר והכלכלה תהיה חזקה יותר, יוקר המחייה יירד, יהיה טוב יותר לחיות פה.

רון כץ: וזו מטרת העל שלנו ואני בטוח שנצליח לעשות את זה יחד כי יש פה אנשים רציניים ואנשים טובים ואנשים שרוצים לעשות את זה יחד איתנו.

רון כץ: אז אני רוצה להודות לכולכם ולהתנצל בפני כל מי שלא הצליח לעלות ויש רבים וטובים.

רון כץ: אני אבקש שבפעם הבאה הוועדה הזאת תהיה אפילו יותר ארוכה.

רון כץ: כמות האנשים שרצו היום לעלות ולדבר היא באמת גדולה וחריגה לוועדה ואני שמח על כך, זה אומר שיש רצון אמיתי למצוא פתרון לבעיה הזו.

רון כץ: אני גם שמח על הבשורה שנאמרה פה, שנפתח את ההכשרות גם להכשרות דיגיטליות, כי בסופו של דבר אנחנו מדברים על תחום טכנולוגי ודיגיטלי וככל שנשתמש בכלים של אותו ענף, כך ייטב לנו.

רון כץ: אני רוצה להודות לכם ולאחל לכם שבוע טוב.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: הישיבה נעולה.