ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 184, 2022-02-16 09:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת וועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: היום ט"ו באדר תשפ"ב, 16 בפברואר 2022.

מיכאל ביטון: על סדר היום: סקירת שרת האנרגיה על פעילות משרדה.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים לארח את שרת האנרגיה קארין אלהרר, ברוכה הבאה.

מיכאל ביטון: לפני שנצלול לעצם העיסוקים שלך כשרת אנרגיה, אני רוצה להגיד לך שהיה רגע מרגש ומשמעותי לעם ישראל במצרים.

מיכאל ביטון: זה היה אתמול?

קארין אלהרר: שלשום.

מיכאל ביטון: הגעת מהר ממצרים.

קארין אלהרר: באותו יום.

מיכאל ביטון: לראות את הנשיא המצרי ניגש אלייך במחווה חברית ואנושית כביטוי לשותפות הכלכלית והביטחונית עם מצרים, שאפו על הרגע המיוחד הזה.

מיכאל ביטון: אנחנו שמחים שאת איתנו.

מיכאל ביטון: אמנם את מגיעה עכשיו לוועדה, אבל אנשייך איתנו, עשינו חקיקות גם בחוק ההסדרים, פתרנו בעיות ונושאים אחרים של משרד האנרגיה.

מיכאל ביטון: יש רוח טובה במשרד האנרגיה.

מיכאל ביטון: יש אתגרים, יש מה לתקן, אבל הרוח טובה והעשייה טובה.

מיכאל ביטון: אנחנו נשמע ממך על העשייה וניתן לחברי הכנסת לשאול ולהעמיק.

מיכאל ביטון: אני רוצה לתת את הדגשים שלי בהיבט הגז, לוודא שהוא אכן הגיע לכל המפעלים.

מיכאל ביטון: יש כמה מפעלים שהגיעו אלינו מודאגים מנהריה, מלוד וממקומות אחרים שמשום מה הגז לא הגיע ללא סיבה.

מיכאל ביטון: השימוש בפחם ביחס לגז בחשמל היה מוזיל את החשמל, צריך להגיע לשימוש מוגבר בגז ולא בפחם.

מיכאל ביטון: העתיד הוא אנרגיה מתחדשת ושם זה כמובן מאמץ רב ממשלתי בהיבטים של תכנון במשרד הפנים, במשרד המשפטים, באיכות הסביבה, חקלאות ואחרים.

מיכאל ביטון: אתם המנוע של עתודות האנרגיה של ישראל.

מיכאל ביטון: חייבים להסיר חסמים באופן שניתן יהיה להניח עוד ועוד פאנלים סולאריים ואחרים ואנרגיות מתחדשות אחרות גם בתוך שטחי החקלאות, גם בשטחים פתוחים, גם בתוך העיר על גגות.

מיכאל ביטון: הדבר הזה הוא מאמץ ואנחנו נשמע גם את הגופים בהתאם.

מיכאל ביטון: הדיונים האלה מוקצים לחברי הכנסת.

מיכאל ביטון: לפי החוק, שר מגיע בכל מושב לדווח על עבודתו ולשמוע את השאלות ואת הערות הכנסת לעבודתו, דגשים, מדיניות ותוכנית עבודה.

מיכאל ביטון: נשמח גם להצגה של עיקרי התקציב, לאן הוא מופנה ומה התיעדוף התקציבי שעשיתם.

מיכאל ביטון: לאחר שנאפשר לחברי הכנסת, אם נוכל ניתן גם לגופים ואנשי מקצוע מחוץ לכנסת לשאול אותך שאלות.

מיכאל ביטון: אני מציע שתגידי כמה דברי פתיחה, אפילו את כל ה-10-20 דקות של תוכנית העבודה עם המנכ"ל, ואז חברי הכנסת יוכלו לשאול שאלות ולתת דגשים.

מיכאל ביטון: ברוכים הבאים חברי הכנסת.

מיכאל ביטון: השרה אלהרר, בבקשה.

קארין אלהרר: תודה רבה אדוני היושב ראש על ההזמנה להציג את עבודת המשרד השנה.

קארין אלהרר: תודה על דברי הפתיחה שלך.

קארין אלהרר: חייבים להודות, המפגש הזה במצרים הוא חלק משיתופי פעולה של ישראל עם מדינות האזור, ומשרד האנרגיה הוא גורם מוביל ועיקרי בנושא הזה, ועל כך אנחנו מאוד שמחים.

קארין אלהרר: אני רוצה לתת לכם בדקות הקרובות סקירה כללית של המשרד, ואחר כך המנכ"ל ליאור שילת יציג את הדברים לפרטי פרטים.

קארין אלהרר: התפקיד העיקרי של משרד האנרגיה שעליו אנחנו לעולם לא נתפשר הוא שמירה על משק אמין, נקי ובר השגה, גם בשגרה וגם בחירום.

קארין אלהרר: זה המוטו שמוביל את כולנו.

קארין אלהרר: כשרת אנרגיה, אני נדרשת לספק ביטחון אנרגטי למדינת ישראל, שתהיה יציבות באספקה, זו משימה שאני אומרת שאנחנו תמיד ננסה להיות יותר ירוקים, אבל בסוף אנחנו בודקים את הדברים, אנחנו רוצים שכשלוחצים על המתג יהיה אור, יהיה חשמל, וזה הבסיס.

קארין אלהרר: צריך להבין שהתפקיד של משרד האנרגיה לא מתקיים במנותק מהעולם, יש מגמות במשק האנרגיה העולמי ויש תמורות שאנחנו צריכים לקחת בחשבון.

קארין אלהרר: המשק משתנה דרמטית, יש את ביזור המשק, משבר האקלים וחדשנות טכנולוגית.

קארין אלהרר: לעניין ביזור המשק יש יתרונות כלכליים וביטחוניים.

קארין אלהרר: תם העידן הזה שיש תחנות כוח לבד שמעבירות את החשמל לצרכנים, היום כל צרכן יכול להיות גם יצרן.

קארין אלהרר: תחנות הכוח אמנם יישארו קריטיות בעשורים הקרובים, אבל אנחנו רואים גם מצבים אחרים בהם כל אזרח יכול לתרום את חלקו לביטחון האנרגטי והכלכלי, תוך רווח כלכלי ניכר.

קארין אלהרר: כל פאנל סולארי יכול לייצר חשמל.

קארין אלהרר: כולנו מבינים שיש משבר אקלים, זה לא מעבר להרי החושך.

קארין אלהרר: בעולם מבינים שצריך לצמצם פליטות ומהר.

קארין אלהרר: הממשלות בעולם עושות צעדים, אנחנו נמצאים במגמה של שינוי, מגמה של קידום פתרונות ירוקים גם בתחומי החשמל והאנרגיה.

קארין אלהרר: לגבי טכנולוגיות וחדשנות, יש יעדים בעולם לאיפוס פליטות ב-2050, מה שמחייב אותנו להשתמש בפתרונות טכנולוגיים למשק אנרגיה כלכלי ויעיל.

קארין אלהרר: לצד מה שקורה בעולם, אנחנו צריכים לראות את מה שקורה כאן בארץ.

קארין אלהרר: כאמור אנחנו לא חיים בוואקום, אבל צריך לראות את היתרונות הייחודיים והמאפיינים הייחודיים של מדינת ישראל.

קארין אלהרר: קודם כל, אנחנו אי אנרגטי.

קארין אלהרר: זה מחייב אותנו לגיוון תמהיל אנרגטי.

קארין אלהרר: פרט לסחר בגז טבעי שהתפתח בשנים האחרונות, ישראל לא סוחרת באנרגיה עם המדינות השכנות, למעט סנוניות שיפרט עליהן המנכ"ל.

קארין אלהרר: היום אנחנו מייצרים את מה שאנחנו צורכים, בניגוד למדינות אירופה שם יש חיבוריות בחשמל.

קארין אלהרר: אתם יודעים, אם חסר כוס סוכר בבית לוקחים מהשכנים, אבל אצלנו זה לא קיים.

קארין אלהרר: הדבר השני, פוטנציאל לייצור חשמל מאנרגיה סולארית.

קארין אלהרר: זה קיים, אנחנו מדינה שטופת שמש, אבל אין לנו מקורות אחרים.

קארין אלהרר: אין לנו כמעט רוח, אין לנו תרמי, אין לנו גרעיני.

קארין אלהרר: זאת אומרת שזה מאוד מצומצם.

קארין אלהרר: המאפיין השלישי הוא שאנחנו מדינה קטנה וצפופה, אין לנו הרבה שטח.

קארין אלהרר: בעוד כמה שנים נהיה בין המדינות הצפופות ביותר ביחס שטח-אוכלוסייה.

קארין אלהרר: זה מקשה מאוד על הקמת תשתיות וגם אף אחד לא רוצה תחנות כוח ליד הבית שלו.

קארין אלהרר: זה מאוד מקשה על הקמת תשתיות.

קארין אלהרר: הדבר הנוסף זה החדשנות במאגרי הגז.

קארין אלהרר: ישראל הפכה לשחקנית מאוד משמעותית, אפרופו קהיר, בעולם האנרגיה במזרח התיכון, בזכות הגז הטבעי.

קארין אלהרר: בישראל יש נכס נוסף שהיא יכולה לסחור בו, והוא המוח הישראלי.

קארין אלהרר: אנחנו צריכים לקחת את היתרון היחסי הזה ולהשתמש בו, לטפח אותו.

קארין אלהרר: יש ארבעה שיקולים שמשרד האנרגיה לוקח בחשבון בכל החלטה שהוא מקבל.

קארין אלהרר: כשרת האנרגיה, השיקולים האלה מלווים אותי בכל קבלת החלטה.

קארין אלהרר: ראשון מעל הכל, אמרנו רציפות תפקודית וביטחון אנרגטי.

קארין אלהרר: בנושא של כלכלה ותחרותיות, משרד האנרגיה הוא משרד כלכלי שתורם רבות למשק הישראלי ולרווחתם של האזרחים באמצעות תמלוגים, אבל גם פועל למיקסום היכולות להפחית את מחירי האנרגיה.

קארין אלהרר: אנחנו רוצים לקדם את הכלכלה התחרותית ששואפת לירידה ביוקר המחייה.

קארין אלהרר: לגבי גאופוליטיקה, משרד האנרגיה הפך להיות גורם משמעותי ליחסינו עם מדינות שכנות.

קארין אלהרר: צריך לפעול להמשיך ולחזק את המגמה הזאת.

קארין אלהרר: רואים את זה בכנסים בינלאומיים, האחרון שהשתתפנו בו לפני יומיים.

קארין אלהרר: זה דבר שבא מתוך משרד האנרגיה.

קארין אלהרר: אנרגיה הוא נושא חם מאוד היום, צריך להשתמש בזה כדי לפתח את הקשרים של מדינת ישראל.

קארין אלהרר: לגבי אקלים וסביבה, קודם כל משק אמין, אבל אי אפשר להתעלם ממרכיב הסביבה.

קארין אלהרר: אנחנו צריכים לקחת חלק בהפחתת הפליטות, זה דבר שהוא חלק מהמשימות שלנו.

קארין אלהרר: גם הנושא של כניסת רכבים חשמליים הוא בהחלט משימה שאנחנו פועלים בה, וזה חלק משמעותי לצמצום הפליטות.

קארין אלהרר: מה שהופך את המשימה המרכזית שאותה הגדרתי למשרד, שהיא קשורה גם בקשר ישיר לתפקיד שאמרתי בהתחלה, זה גיוון תמהיל מקורות האנרגיה של מדינת ישראל תוך שמירה על בטחונה האנרגטי.

קארין אלהרר: זה יביא לביטחון אנרגטי גבוה יותר כי לא נהיה תלויים בסוג אחד של אנרגיה, יצמצם את ההישענות שלנו על הגז הטבעי ויחזק את מעמדנו באזור.

קארין אלהרר: התמהיל יכלול גם אנרגיות ירוקות שאנחנו מכירים היום, וגם כאלה שאנחנו עדיין לא מכירים.

קארין אלהרר: כדי לממש את המשימה, החלטתי על ארבעה עמודי תווך מרכזיים של מדיניות המשרד לשנה הקרובה.

קארין אלהרר: אנרגיות ירוקות, פריצת האי האנרגטי, חיזוק ישראל בזירה הגיאופוליטית, ביטחון באנרגיה ורציפות תפקודית, וחדשנות.

קארין אלהרר: זה חלק מאוד משמעותי, לא נוכל לייצר את הגיוון האנרגטי ולהפחית פליטות אם לא נקדם את החדשנות, וזה באמצעות המדען הראשי שלנו.

קארין אלהרר: אנחנו נעקוב אחרי כל משימה ונחזק כל היבט.

קארין אלהרר: זה משרד האנרגיה והרשויות שלצידנו.

קארין אלהרר: תראו, אחד הדברים שהכי הפתיעו אותי זה שמשרד האנרגיה שצריך גם לעסוק בצמצום הפליטות, לא הייתה לו מחלקה שעסקה בדבר הזה, וזה הדבר הראשון שעשינו.

קארין אלהרר: הקמנו מחלקה לטרנספורמציה שתתעסק באנרגיות ירוקות וחשמול, שהם העתיד, זה הדבר הבא שקורה.

קארין אלהרר: זו משימה לא פשוטה, אבל אנחנו עושים הכל כדי לעמוד בה בהצלחה.

קארין אלהרר: ליאור, בבקשה.

ליאור שילת: תודה רבה לשרה.

ליאור שילת: שלום ובוקר טוב לכולם.

ליאור שילת: בהמשך לארבעת עמודי התווך שהוגדרו לנו על ידי השרה אנחנו גזרנו את המשימות האסטרטגיות של המשרד לשנת 2022.

ליאור שילת: אני אשמח להציג אותן לפניכן.

ליאור שילת: עמוד התווך הראשון שהשרה הזכירה הוא נושא האנרגיות הנקיות וכמובן שהמשימה הראשונה בתוך אנרגיות נקיות היא משימת יישום יעדי ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות ל-2030.

ליאור שילת: זו משימה שגם דיווחתי על התקדמותה לוועדה לפני חודשיים, ואני מצפה להמשיך ולדווח לוועדה על המשך ההתקדמות בנושא הזה.

ליאור שילת: אנחנו נתעסק במהלך 2022 במספר רב של דברים, אבל שלושה דברים שנראה לנו נכון לדבר עליהם זה קודם כל הטווח המיידי, כלומר היכולת שלנו להפיק כמה שיותר אנרגיה מתחדשת כבר בשנים הקרובות, על מנת לעמוד ביעד הביניים של 20% ייצור מאנרגיות מתחדשות ב-2025.

ליאור שילת: יש הרבה מאוד עבודה במשרד סביב זה.

ליאור שילת: במקביל, אנחנו עובדים גם על יעד הביניים וזה יעד 2030, מגבשים מפת דרכים להשיג את יעד המתחדשות ל-2030.

ליאור שילת: יושב ראש הוועדה ביקש מאיתנו להציג את התוכנית הזאת, היא תהיה מוכנה עד סוף הרבעון הזה ומייד בתחילת הרבעון השני אנחנו רוצים להציג לוועדה את מפת הדרכים שלנו להשיג את יעד 30% ב-2030.

ליאור שילת: השרה הזכירה את המציאות של מדינה מצומצמת וקטנה, אז כמובן שהתכנון הסטטוטורי הוא חלק בלתי נפרד ואגף תכנון פיזי אצלנו מוביל גם תכנון מפורט לתמ"א 41 למתחמים של תמ"א 41, הגדלת המלאי התכנוני לייצור של מתחדשות, כל עולם הדו-שימוש, כלומר פאנלים סולאריים במקומות שכבר יש בהם מתקנים כמו בריכות אגירה, חניונים, בתי קברות ומחלפים, ונושא האגרו וולטאי שהתחיל השנה ואנחנו מקדמים גם תכנון סטטוטורי עבורו.

ליאור שילת: חשוב לומר שבשנים האחרונות אנחנו רואים גידול מאוד משמעותי במספר המתקנים של אנרגיה סולארית שמחוברים במדינת ישראל.

ליאור שילת: אם בשנת 2018 דיברנו על מספר של פחות מ-1,500 מתקנים, אנחנו סיימנו את 2021 עם 7,300 מתקנים.

ליאור שילת: אני יכול כבר להודיע לוועדה שב-2022 יש לנו כבר 12,000 מתקנים שקיבלו אישור ברמה כזו או אחרת להיות מחוברים.

ליאור שילת: כמובן שככל שזה הולך וגדל, כך היכולת שלנו לייצר עוד ועוד אנרגיה מתחדשת הולכת וגדלה.

ליאור שילת: אחד המכשולים הגדולים בדרך שלנו לייצור אנרגיות מתחדשות, ודיווחתי על זה בוועדה בפעם הקודמת שהייתי פה, זה איך אנחנו מביאים את החשמל הזה למוקדי הצריכה בירושלים ובמרכז הארץ.

ליאור שילת: אנחנו מעריכים שבשנים הקרובות נצטרך להכפיל את כל מערכת החשמל של מדינת ישראל, קודם כל כדי לייצר את ההספק הסולארי העצום שאנחנו נדרשים לו בשביל לעמוד ביעד ה-30% מתחדשות, ובמקביל גם להגדיל את הרשת שהיא כמובן אחד הדברים החשובים בהובלת חשמל מכל קצוות הארץ לאזורי הביקוש.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות בשקף הערכה שלנו שנצטרך כמעט להכפיל את מספר התחמ"גים ויותר מלהכפיל את קווי המתח העל עליון, קווי ה-400 שהם שדרת האוטוסטרדות של החשמל במדינת ישראל.

ליאור שילת: זה מהלך מאוד רציני ולכן המשימה האסטרטגית השנייה שלנו במסגרת אנרגיות נקיות היא קידום החסמים והצעת התכנון בהקמת רשת החשמל.

ליאור שילת: בין היתר, ברגע שתוכנית הפיתוח תאושר על ידי שרת האנרגיה ושר האוצר, אנחנו מתכוונים לגבש תוכנית, להאיץ את האישור הסטטוטורי כדי שנוכל להתחיל בביצוע הקווים האלה כמה שיותר מהר.

ליאור שילת: אני לא יודע אם הוועדה יודעת, אבל זמן ממוצע לאישור וביצוע של קו מתח על עליון במדינת ישראל הוא בן 8-10 שנים.

ליאור שילת: זה אירוע שהוא בלתי מתקבל על הדעת אם אנחנו רוצים לקדם את ייצור האנרגיות המתחדשות.

ליאור שילת: אני אעלה על שאלות בסוף, ברשותך.

ליאור שילת: הדבר השני, גם אחרי שיש אישור סטטוטורי לקידום קווים, אנחנו נתקעים הרבה מאוד פעמים עם קווים שכבר אושרו והביצוע שלהם עדיין נתקע, בדרך כלל בגלל בעיות של בנייה בלתי חוקית וכל מיני מגבלות שמטילים עלינו בדרך.

ליאור שילת: על כן הוקמה וועדה להסרת חסמים בתחום הקמת קווי החשמל, הקים אותה קודמי בתפקיד ואני מוביל אותה היום.

ליאור שילת: מבחינתנו זה אירוע קריטי בדרך לפתוח את אותן אוטוסטרדות או עורקים ראשיים של מערכת החשמל בשביל להזרים חשמל של אנרגיות מתחדשות למרכז הארץ.

ליאור שילת: הדבר השלישי, אנחנו בודקים כל מיני דרכים להקל על נושא האנרגיות המתחדשות בפריסת הרשת.

ליאור שילת: בין היתר, אנחנו בודקים אופציות הטמנה של חלק מהקווים על מנת להקל על בניית הרשת.

ליאור שילת: המשימה השלישית שלנו היא יישום התוכנית הלאומית להתייעלות באנרגיה.

ליאור שילת: בסופו של דבר המגה וואט הטוב ביותר הוא מגה וואט שבכלל לא השתמשנו בו.

ליאור שילת: אנחנו מייחסים לאירוע של התייעלות אנרגטית את אותה חשיבות שאנחנו מייחסים לאירוע של אנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: מבחינתנו היכולת שלנו למנוע או לעצור שימוש מיותר באנרגיה היא בעלת ערך סביבתי אדיר, זה חוסך הרבה מאוד הוצאות למשק וזה הדבר הנכון ביותר לעשות מבחינה אנרגטית.

ליאור שילת: יש לנו כמה דברים שאנחנו עושים בנושא, בין היתר תמרוץ של המגזר התעשייתי ושל המגזר המוניציפלי והממשלתי להתייעלות אנרגטית.

ליאור שילת: אנחנו חלק מהרפורמה בייבוא שעברה במסגרת חוק ההסדרים על מנת לייעל את מכשירי החשמל הביתיים.

ליאור שילת: אנחנו גם מלווים באופן מקצועי משרדי ממשלה, מפעלים, מגזר עסקי ורשויות מקומיות, בין היתר אישרנו לאחרונה תקציב ל-11 אחראי אנרגיה באשכולות של הרשויות המקומיות, שתפקידם לעזור לאשכולות בהתייעלות אנרגטית.

ליאור שילת: התוכנית שאישרנו באוקטובר האחרון בנושא התייעלות אנרגטית תביא לחיסכון שנתי של 12.5 טרה בעולם האנרגיה ו-6.5 טרה בעולם החשמל.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות בשקף איזה משמעויות אסטרטגיות יש לזה גם מבחינת צמצום פליטות, גם מבחינת צמצום השימוש שלנו בתזקיקי נפט, גם מבחינת צמצום השימוש בשטח למתקנים סולאריים וצמצום הצורך בהקמת תשתיות חשמל אחרות.

ליאור שילת: מכיוון שיש קצת חפיפה בין אנרגיה שאיננה חשמלית לאנרגיה חשמלית, בסך הכל התוכנית הזאת מיועדת לחסוך 16.5 טרה וואט שעה בשנת היעד 2030, וכמובן שיש לזה משמעות אסטרטגית למשק האנרגיה במדינת ישראל.

ליאור שילת: המשימה הנוספת שלנו נוגעת למגמה שכל העולם חש בה, ואני מניח שכולכם מרגישים אותה כשליחי ציבור וזו העלייה המשמעותית בנושא הרכבים החשמליים והצפי.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את שקף ההערכה שבלומברג עשו לאחרונה.

ליאור שילת: הצפי הוא שרכב חשמלי יהפוך להיות הגורם הדומיננטי במשק הרכב.

ליאור שילת: צריך להבין שצריכת החשמל של רכב חשמלי היא מאוד משמעותית.

ליאור שילת: משפחה בישראל צורכת בשנה בערך 18,000 קילו וואט שעה, זו הצריכה הביתית.

ליאור שילת: אם אנחנו לוקחים רכב חשמלי אחד לאותה משפחה, אנחנו מוספים עוד 3,150 קילו וואט שעה לאותה משפחה, ואם מדובר על שני רכבים אנחנו מגיעים כמעט להכפלה של כמות החשמל בו נעשה שימוש באותו משק בית.

ליאור שילת: כמובן שיש לזה משמעות לכל מערכת החשמל שדיברתי עליה קודם, ממערכת החשמל הביתית דרך מערכת החשמל השכונתית והעירונית וכלה בכמות החשמל שנצטרך בכלל למדינת ישראל.

ליאור שילת: כמשרד ורגולטור אנחנו נערכים לקליטת כלי הרכב החשמליים יחד עם השותפים שלנו ברשות החשמל ובמשרדי התחבורה והמשרדים האחרים.

ליאור שילת: אנחנו מנסים לגבש מדיניות להתאמת הרשת כדי לתת מענה לבעיות שדיברתי עליהן קודם.

ליאור שילת: אנחנו מתייחסים מאוד ברצינות לנושא הבתים המשותפים.

ליאור שילת: כמו שאתם וודאי מניחים, כשמגיע רכב חשמלי ראשון לבית משותף אין שום בעיה, המערכת הביתית יודעת לעמוד בזה, גם כשמגיע השני או השלישי, אבל כשמחברים כבר רכב רביעי או חמישי אנחנו מייצרים בעיה למערכת כולה.

ליאור שילת: לכן אנחנו חייבים לעבור לטעינה מנוהלת, כלומר שלא תהיה בו זמנית לכל הרכבים שמגיעים בסוף יום העבודה, אלא טעינה שתדע לעשות דירוג חכם של הדברים האלה.

ליאור שילת: זו אחת המשימות שלנו לשנה הקרובה.

ליאור שילת: בנוסף, אנחנו מתעסקים הרבה בעמדות טעינה וזה נושא קצת טריקי.

ליאור שילת: במסגרת הדיאלוג שלנו עם אנשי האנרגיה בארצות הברית, הם אמרו לנו משהו מאוד מעניין.

ליאור שילת: הם אמרו שכשאדם מעוניין לרכוש רכב חשמלי, מבחינתו אחד הדברים שמשפיעים על ההחלטה אם לרכוש או לא זו השאלה האם יש עמדות טעינה, אבל כשהוא רוכש רכב חשמלי הוא לא משתמש באותן עמדות טעינה, הוא טוען בבית או במקום העבודה שלו.

ליאור שילת: זאת אומרת שעמדות הטעינה הן מרכיב מאוד חשוב במעבר שלנו לרכב חשמלי, אבל הכלכליות שלהן היא שאלה שאנחנו עוד צריכים לענות עליה.

ליאור שילת: ייתכן שאין בכלל תשתית ציבורית, הם מייצרים איזושהי וודאות במשק אבל לא בהכרח הם אלה שבסופו של דבר אנשים יטעינו בהן את הרכבים.

ליאור שילת: רק לפני יומיים הוצאנו מכרז נוסף של 8,000,000 ₪ לעמדות טעינה ואנחנו מקדמים עוד שני מכרזים לעמדות טעינה במהלך השנה הקרובה.

ליאור שילת: השאלה האסטרטגית הזאת מה תפקידן של עמדות טעינה במרחב הציבורי בקידום הרכב החשמלי היא בהחלט שאלה שאנחנו עומדים להתמודד איתה בשנת 2022.

ליאור שילת: יש עוד כמה משימות של אנרגיות נקיות שהוגדרו על ידי השרה ואנחנו מתכוונים להתמודד איתן יחד עם השותפים שלנו במהלך השנה.

ליאור שילת: בין היתר, אגף התכנון שלנו התמודד עם הנושא של הסדרה תכנונית לאגירת אנרגיה, שהוא נושא מאוד חשוב בכניסת האנרגיות המתחדשות לשוק ייצור החשמל הישראלי.

ליאור שילת: תכנון וטרנספורמציה מתעסקים הרבה בנושא של התקנת PV בבניה חדשה.

ליאור שילת: מינהל הדלק שלנו עושה עבודה אסטרטגית בשאלה של עתיד משק הדלק.

ליאור שילת: ברור לנו שאנחנו בעידן שבו יש דעיכה של דלקים פוסיליים, ואנחנו רוצים לשאול איך אנחנו מנהלים את הסיטואציה ההיברידית הזאת שבה עדיין יש דלקים פוסיליים להנעת רכב, אבל במקביל יש גם רכבים חשמליים, איך אנחנו עושים את זה בצורה המיטבית עבור המשק הישראלי.

ליאור שילת: זה היה לגבי אנרגיות נקיות.

ליאור שילת: עמוד התווך הנוסף שהוגדר לנו על ידי השרה הוא בנושא פריצת האי האנרגטי וחיזוק ישראל בזירה הגיאופוליטית.

ליאור שילת: יושב ראש הוועדה פתח והשרה התייחסה לכינוס המאוד חשוב שהיה במצרים.

ליאור שילת: הנושא הגיאופוליטי הפך להיות אחד הנושאים החשובים שמשרד האנרגיה מתעסק בהם בשנים האחרונות.

ליאור שילת: לאחרונה חתמה השרה על הסכם רכישת חשמל ירוק מירדן כחלק מהאסטרטגיה של פריצת האי האנרגטי.

ליאור שילת: אנחנו מקדמים את יחסי האנרגיה עם המדינות השכנות, יש לנו עבודה יחד עם קפריסין על חיבור כבל חשמל שיחבר את ישראל לקפריסין, את קפריסין לכרתים ואת כרתים ליוון, ואז נתחבר למערכת החשמל של האיחוד האירופאי, מה שיכול לייצר - - -

מיכאל ביטון: עם כבל מאריך?

ליאור שילת: אתה תוקע שקע בירושלים ושקע שני - - -

מיכאל ביטון: איך לא חשבו על זה קודם?

ליאור שילת: אדוני היושב ראש, חשוב לומר שכל אירופה מחוברת היום.

ליאור שילת: אחת הסיבות שיש מדינות באירופה שמאוד קל להן להישען על אנרגיות מתחדשות, זה כי הם רוכשים חשמל ברגעי השפל של אנרגיות מתחדשות.

מיכאל ביטון: אבל יש רצף יבשתי באירופה.

ליאור שילת: נכון, אז אנחנו - - -

מיכאל ביטון: דרך הים זה יותר מורכב.

קארין אלהרר: יש פתרונות גם בים.

מיכאל ביטון: אמרו לנו לא לערבב חשמל ומים כשהיינו קטנים, אבל כנראה שגם זה אפשרי.

ליאור שילת: כמו שהשרה אמרה, פריצת האי האנרגטי היא אחת המשימות האסטרטגיות שלנו.

ליאור שילת: דיברתי על הנושא של חיבור הכבל הימי לאירופה דרך קפריסין, וכמובן שיתופי פעולה בינלאומיים בחדשנות, כולל בין היתר תוכנית לשיתוף פעולה בין ישראל לארצות הברית שהגדלנו לה את התקציב לאחרונה.

ליאור שילת: עמוד התווך הבא שאנחנו מתייחסים אליו הוא נושא הביטחון באנרגיה ורציפות תפקודית.

ליאור שילת: מבחינתנו כמשרד, כמו שאמרה השרה, זו המטרה העליונה שלנו.

ליאור שילת: במסגרת זה אנחנו מקדמים בשנת 2022 שורה של פרויקטים, כולל אכסון אסטרטגי לגפ"מ, חיבור צנרת סולר ליצרני החשמל הפרטיים לגיבוי במקרה חירום, אנחנו מגבשים ומעדכנים את תוכניות המענה של כל הגופים במשרד למקרה של מצב חירום או מלחמה, אנחנו נותנים מענה לנושא ההגנה בסייבר, או מנסים לתת מענה לנושא ההגנה בסייבר על אנרגיות מתחדשות.

ליאור שילת: השרה דיברה קודם על ביזור הרשת, מבחינה ביטחונית זה מאוד נכון כי יש לנו יכולת לבזר את מקורות ייצור האנרגיה, ואז אם חס וחלילה יש ניסיון לפגיעה, הניסיון הזה צריך להתאמץ הרבה יותר בשביל לפגוע בתשתיות החשמל שלנו.

ליאור שילת: מצד שני, דווקא בעולם הסייבר זה כמובן יותר מורכב ועל כן יחידת החירום והביטחון שלנו עובד מאוד קשה על הנושא הזה.

ליאור שילת: דיברתי קודם על נושא חיזור הקישוריות, שגם לו יש משמעות בנושא חירום כולל כבל החשמל התת ימי לאירופה ומתקן האנרגיות המתחדשות בירדן.

ליאור שילת: במקביל בעולמות האלה אנחנו גם עוסקים בהתאמת משק הגז הטבעי למציאות המשתנה.

ליאור שילת: אני מזכיר שגם ביעד שאפתני של אחוזים מאוד גבוהים של אנרגיות מתחדשות בשנת 2030, 30% ואפילו מעבר לזה, עדיין 70% ממשק האנרגיה של מדינת ישראל יסתמך על גז טבעי.

ליאור שילת: גז טבעי הוא הסיבה שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו עד סוף שנת 2025 להפסיק לחלוטין את השימוש בפחם במדינת ישראל, שזה כמובן הישג מאוד דרמטי שהרבה מאוד מדינות עוד לא הצליחו להגיע אליו.

ליאור שילת: במהלך 2022 אנחנו צופים את החיבור של מאגר כריש תנין, המאגר השלישי של גז טבעי במדינת ישראל.

ליאור שילת: חלק גדול מהגז שלו יופנה למשק הישראלי וכמובן ייתן דחיפה משמעותית לנושא התחרות במשק הגז הטבעי.

ליאור שילת: זו גם אחת המשימות שאנחנו צופים.

ליאור שילת: בנוסף, אנחנו יודעים כבר על קידוח אקספלורציה אחד שנובע מההליך התחרותי הראשון שהיה לפני ארבע שנים ומתוכנן בשנת 2022, וייתכן ויהיו עוד שני קידוחי אקספלורציה במהלך השנה הקרובה.

ליאור שילת: בסך הכל זו שנה שיש בה בשורה בעולם של בחינה והבנה של מצב משק הגז בישראל והיכולת שלו לתת מענה לצרכים של השוק הישראלי, אותם 70% שדיברתי עליהם קודם.

ליאור שילת: עמוד התווך האחרון הוא עמוד התווך של חדשנות שהשרה מאוד הדגישה בדברים שלה.

ליאור שילת: אני מאוד אוהב את הגרף הזה.

ליאור שילת: הרבה מאוד פעמים כשאנחנו מדברים על איך תצליח מדינת ישראל ואיך יצליח העולם כולו לעמוד ביעד של 2050 של איפוס פחמני, אנחנו מדברים הרבה מאוד על טכנולוגיות שכיום לא קיימות.

ליאור שילת: יכול להיות שיש לנו כיוונים או רעיונות, אבל כשהשרה מקיימת פגישות עם המקבילים שלה ברחבי העולם הרבה פעמים כשאנחנו שואלים איך נגיע ליעד הזה, הם מרימים עיניהם אל השמיים ואומרים שנצטרך לראות איך מתפתחות הטכנולוגיות הנכונות.

ליאור שילת: אנחנו כמדינת ישראל לא יכולים להרשות לעצמנו רק לעמוד בצד ולחכות שהטכנולוגיות האלה יגיעו אלינו מחו"ל, ועל כן אנחנו מובילים שני מאמצים.

ליאור שילת: המאמץ הראשון הוא כמובן מאמץ של פיתוח טכנולוגי, אבל המאמץ המקביל הוא מאמץ של אימוץ מהיר של הטכנולוגיות שאנחנו רוצים ליישם במדינת ישראל.

ליאור שילת: במסגרת המשימה האסטרטגית של תשתיות לטכנולוגיות 2050, אנחנו בוחנים בצורה מאוד רצינית את נושא האנרגיות המתחדשות - - -

מיכאל ביטון: ליאור, אתה צריך לסיים בעוד כמה דקות.

ליאור שילת: מעולה, אני אסיים בעוד כמה דקות.

מיכאל ביטון: לפעמים השרים מציגים ולא נשאר לנו זמן.

מיכאל ביטון: בבקשה.

ליאור שילת: דיברתי על אנרגיות מתחדשות בים, בראש ובראשונה נושא הרוח בים שאנחנו רואים לו הרבה פוטנציאל אבל הוא קצת בעייתי בגלל מבנה הים העמוק במדינת ישראל.

ליאור שילת: אנחנו מסתכלים גם על נושאים אחרים כמו אנרגיה מגלים.

ליאור שילת: נושא של תפיסה והטמנה של פחמן דו חמצני הוא נושא שאנחנו גם מייחסים לו חשיבות רבה, כולל בדיקה של מבנה רגולטורי.

ליאור שילת: אין היום במדינת ישראל מבנה רגולטורי לאיך מטמינים פחמן דו חמצני, אם מישהו רוצה להטמין אין לו איך לעשות את זה ולכן אנחנו נקדיש השנה זמן לבנות את המבנה הרגולטורי.

ליאור שילת: אנחנו בוחנים את נושא האנרגיה הגאותרמית שיכולה להיות פוטנציאל לגיוון האנרגיות המתחדשות במדינת ישראל.

ליאור שילת: כמו הרבה מאוד מדינות בעולם, אנחנו רוצים לגבש את אסטרטגיית המימן של מדינת ישראל כדי לראות איך אנחנו משתמשים בהספק הסולארי הגבוה שלנו כדי לייצר מימן ירוק ולהשתמש בו לשימושים סביבתיים.

ליאור שילת: במסגרת זו כמו שאתם רואים אנחנו מעלים כל שנה את תקציב המדען הראשי של משרד האנרגיה, אתם יכולים לראות שם את העלייה בקרן בירד המשותפת שלנו ושל האמריקאים שהזכרתי קודם.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את נושא עמדות הטעינה לרכב החשמלי שקידמנו ב2020, ב-2021 זה עבר ליחידה אחרת כי המדען עשה את הפיילוט והעביר את זה הלאה ליחידה ביצועית במינהל הדלק.

ליאור שילת: אתם יכולים לראות את נושא המחקר האקדמי שאנחנו מייחסים לו הרבה מאוד חשיבות, ובמסגרתו השנה ננסה להקים מכונים לאנרגיה בתוך האקדמיה.

ליאור שילת: יש הרבה מאוד השקעה בנושא החדשנות כפי שאמרה השרה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אנחנו ניתן לכל חבר כנסת שלוש דקות ואני אדבר בשם שני חברי כנסת שתי דקות.

מיכאל ביטון: אחד הדברים שמטרידים אותי, קודם כל יש פה דו"ח של הממ"מ ובהמשך ננסה לתת להם להציג אותו.

מיכאל ביטון: עיקרי הדו"ח זה שהמדינה רצתה לעשות אנרגיה מתחדשת על פני שנים רבות ולעמוד ביעד של 10%, והגיעה אולי ל-6%.

מיכאל ביטון: עכשיו יש לה יעד שאפתני, להגיע בעשור לעשרות אחוזים.

מיכאל ביטון: איך תנצחו את מה שלא הצלחנו לנצח?

מיכאל ביטון: גם בניתוח תקציבי בדו"ח של הממ"מ רואים ירידה תקציבית בהרבה מרכיבי השקעה של משרד האנרגיה.

מיכאל ביטון: הדו"ח הזה מהשבוע, אני מקווה שהוא הגיע אליכם.

מיכאל ביטון: הממ"מ, אתם כותבים דו"חות טובים אבל אתם שולחים אותם יום לפני דיון, אין לזה תועלת וזה לא רציני.

מיכאל ביטון: אנחנו אוהבים את הממ"מ והדו"חות, אבל תביאו את זה שבוע קודם, ארבעה ימים קודם, אחרת אי אפשר להתייחס.

מיכאל ביטון: אתם תתייחסו באופן כללי לשאלה הזאת.

מיכאל ביטון: מה שדיברתי על חיבור גז למפעלים והסרת חסמים לאנרגיה מתחדשת, אלה הדברים שאני רוצה להדגיש.

קארין אלהרר: אוקי.

מיכאל ביטון: לגבי שאלות בשם חבר הכנסת אלון טל, עם כל האתגרים הסביבתיים בדירקטוריון קצא"א, האם לא ראוי לשים נציג של המשרד בדירקטוריון לרגולציה מתאימה?

מיכאל ביטון: הקווים החשובים שנסללים, קווי המתח 400, איך נותנים את הדעת על הפגיעה הסביבתית?

מיכאל ביטון: לגבי הזיכיון לחיפושי נפט שמצד אחד לא היית קלה על ההדק בחיפושים, אבל כנראה יש זיכיון שניתן.

מיכאל ביטון: לפי סדר חברי הכנסת, חברת הכנסת נירה שפק, בבקשה.

נירה שפק: תודה רבה.

נירה שפק: קודם כל, אני רוצה לברך ולומר שאני שמחה.

נירה שפק: הספקנו לעבור הבוקר על דו"ח הממ"מ במהירות ואני חייבת לציין שמעבר למצגת שקיבלתי ממשרד האנרגיה, קיבלתי גם חוברת שכן יכולתי לקרוא מראש כדי לשאול שאלות, וזה לא משהו נפוץ.

נירה שפק: כחברת כנסת שאמורה לעשות בקרה, נתתם כלי להיערך לדיון הזה וזה חשוב.

נירה שפק: אני חושבת שנכון לבקש שכל שר לא רק ישלח מצגת עם שורה, אלא ייתן לנו גם יכולת לקבל החלטות ולשאול שאלות.

נירה שפק: אני לא יודעת של מי היה הרעיון, אבל זה של המשרד אז תודה.

נירה שפק: אני חושבת שהמשרד הזה הוא אחד המשרדים החשובים.

נירה שפק: אני לוקחת מושג צבאי שקראו לו תהל, שבאנו בצבא ואמרנו מה חייב החייל לקבל, תשתית הכרחית לחייל.

נירה שפק: פה בכנסת לקחתי את זה לתשתית הכרחית לאזרח - - -

מיכאל ביטון: יש חיילים שכועסים עכשיו שלא קיבלו מעיל סופטשל, יש מחאה של הוותיקים.

נירה שפק: תהל זה שיהיה לך בית להיות בו, מים לשתות ולהתקלח, שיהיה לך חשמל, זה בדיוק הדברים שהמשרד הזה עוסק בהם.

נירה שפק: זה בצרכים הבסיסיים לפי מסלאו.

נירה שפק: התפקיד שלך, השרה, הוא מאוד חשוב בעיניי.

נירה שפק: אנחנו יודעים שהאתגרים הולכים וגדלים, ולכן צריך לצאת מהקופסה.

נירה שפק: בעבודה ראיתי הרבה דברים, לא שאין לי שאלות, למזלי אנחנו מדברים, נפגשים ומייצרים את הדברים האלה.

נירה שפק: זה הדבר הראשון.

נירה שפק: הדבר השני, אני כאן כיושבת ראש וועדת המשנה למוכנות העורף, והנושא של הרציפות התפקודית מאוד חשוב לי.

נירה שפק: אני מטפלת בזה ומדברת איתכם, ואני חושבת שהרציפות התפקודית לא רק באה בזה שאנחנו יכולים לייצר לאנשים בכל זמן את התשתית ההכרחית, אלא גם מה שאת עשית בירדן ומצרים, התוספת של המשרד לאווירה של השמירה על הסטטוס קוו או ההתפתחות הבינלאומית שלא פחות חשובה.

נירה שפק: אני התגאיתי מאוד לראות את הביקור שלך במצרים.

נירה שפק: אני שמחה מאוד על הפחתת הבלו על הפחם, אנחנו גם הגדרנו במפלגה שאנחנו נטפל בנושא הבלו.

נירה שפק: כולם אמרו שזה עלה, אז זה עלה אבל בעקבות ההתעקשות הזו על הפחתת הבלו ירדנו מ-6.2 ל-3.8.

נירה שפק: חשוב שאנחנו כחברי כנסת והאזרחים ישמעו את זה.

נירה שפק: יש לי שתי שאלות מהותיות.

נירה שפק: השאלה הראשונה היא לגבי הביזוריות אל מול הריכוזיות והשפעה על המחיר.

נירה שפק: הרבה פעמים הגעתי אלייך ושאלתי מה קורה עם המחיר הזה או המחיר הזה, ושלחת אותי לעשות שיעורי בית.

נירה שפק: ראיתי שרשות החשמל ורשות המים הם אלה שקובעים את המחירים, אז איך אנחנו כרגולטורים - - זאת שאלה אלינו חברי הכנסת, איך את נותנת לנו או מה חשוב שייעשה בחקיקה, חשוב לי לשמוע את עמדתך.

נירה שפק: הדבר השני זה מחיר המים לחקלאות ולתעשייה עם דגש אחד.

נירה שפק: בסוף כשכל רשות מים יכולה לעשות לעצמה, ובעצם זה לא במשרד, זה כל גוף, אבל כשמדברים על ההליך עליו דיברנו בדיונים הקודמים של המזהם הוא המשלם, אז סתם אני אקח את השפד”ן שאני הולכת ללמוד אותו כמו שביקשת ממני, איך אנחנו יכולים לטפל בזה?

נירה שפק: איך זה לא בא לידי ביטוי?

נירה שפק: האם השפד”ן בבדיקה רגולטורית שלכם אכן ממצה את הזיהום שלו והנטל לא מושת על תעשיות וחקלאות?

נירה שפק: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב לכולם.

אוסאמה סעדי: גברתי השרה, אני רוצה לדבר על העניין החשמל.

אוסאמה סעדי: היה לנו דיון בוועדת הפנים אתמול והיה מחקר ודו"ח של הממ"מ שמדבר על כך שיותר מ-100,000 אלף בתים, כל הזמן חשבנו שמדברים על 30,000-40,000 בתים, אבל לפי הנתונים הרשמיים של הממ"מ בין 100,000-150,000 בתי אב לא מחוברים לחשמל באופן חוקי או מוסדר.

אוסאמה סעדי: אני יודע את העמדה שלך כי נפגשנו קודם והצגנו את הוראת השעה והצו על מנת לחבר את הבתים האלה.

אוסאמה סעדי: יש את חוק החשמל שעבר ואני לא רואה איך הוא יפתור את הבעיה בהיקף הזה.

אוסאמה סעדי: תמכנו בחוק הזה כי הוא יפתור חלק מהבעיה, אבל זה חלק שולי.

אוסאמה סעדי: אני מבקש ממך ומכבוד המנכ"ל לקיים דיון, אני אשלח לכם את הדו"ח הזה שהזמין יו"ר הוועדה.

אוסאמה סעדי: הנושא השני הוא נושא הניתוקים וההפסקות בחשמל.

אוסאמה סעדי: בדו"ח יש התייחסות גם לשיעור הניתוקים וההפסקות, בחורף האחרון ובחודש האחרון זה היה ממש קטסטרופלי בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: חברת החשמל אומרת שההפסקות האלה מתרחשות בגלל החיבורים הלא חוקיים, אבל החיבורים האלה היו גם בשנה שעברה וגם לפני שנתיים.

אוסאמה סעדי: ביקשנו מהממ"מ ומחברת החשמל נתונים, ואני מבקש ממך ומהמנכ"ל לבקש נתונים של ינואר 2021 לעומת ינואר 2022.

אוסאמה סעדי: אין יישוב שלא היו בו ניתוקים, לא של כמה דקות או כמה שעות, של ימים על גבי ימים.

אוסאמה סעדי: נושא נוסף הוא הנושא של מחירי החשמל והמים.

אוסאמה סעדי: אני זוכר שיו"ר הוועדה וחבריי גילו את הגז והמאגרים, כולם שמחו וצהלו ונפתרו כל הבעיות של האנרגיה והחשמל, אבל אנחנו רואים רק עליות.

אוסאמה סעדי: העלייה האחרונה 5.7 במחירי החשמל - - -

קארין אלהרר: זה יהיה פחות.

אוסאמה סעדי: אז יהיה פחות, אבל בכל זאת זה עלייה, גם במחירי המים.

קארין אלהרר: המים לא עלו, הם ירדו.

נירה שפק: גם הממ"מ מראה את זה.

אוסאמה סעדי: אבל אני אומר לך שישבנו פה יחד באופוזיציה, כמה דיברנו על הנטל של מחירי המים לשכבות החלשות.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, לפני שנים אף משפחה לא דיברה על הנושא הזה של חשבון המים והיום זה נטל רציני על המשפחות, גם אם זה לא עלה.

אוסאמה סעדי: צריך להוריד את התעריף.

אוסאמה סעדי: אני מבקש לפני התעריפים שתביאו לנו מים לחקלאות הערבית.

אוסאמה סעדי: יש בקעת בית נטוף בה יש בחורף הצפות ואז אי אפשר להשתמש בקרקע, ובקיץ אין מים למרות שהמוביל הארצי מוביל מים מטבריה לדרום דרך הבקעה.

אוסאמה סעדי: בגלל שאין מים אין חקלאות כמו שצריך.

אוסאמה סעדי: שאלה אחרונה בעניין הייצוג ההולם במשרד שלך, אבקש לקבל נתונים.

אוסאמה סעדי: היה יעד לפני 2007 של 10% וביקשנו להעלות את זה, אבל אפילו לשיעור הזה עוד לא הגענו.

אוסאמה סעדי: גם בדרגים הגבוהים אני מצפה ממך, לאור הרקע שלך והעמדות שלך, שיהיו לא רק פקידים בדרגים הנמוכים אלא בדרגי הביניים ובדרגים הגבוהים במשרד האנרגיה, כי זה משרד חשוב לכולנו.

מיכאל ביטון: תודה אוסאמה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת אורי מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: תודה רבה אדוני יושב הראש וגברתי השרה.

אורי מקלב: אני מצטרף לברכות התמידיות שאני מברך אותך בהצלחה תמיד, בוודאי בתפקיד הזה.

אורי מקלב: יש רק בעיה אחת בתפקיד שלך, אני רואה אותך פחות כשכנה לחדר.

אורי מקלב: אנחנו שכנים בחדרים והיינו נפגשים יותר, זה חסר לנו.

אורי מקלב: אין לי ספק ביכולות הגבוהות שלך - - -

מיכאל ביטון: נצרף אותך לממשלה, תעלה לקומת הממשלה.

אורי מקלב: זה בסדר גמור.

אורי מקלב: כתוב שמי שהיה הורג בשוגג היה צריך לשהות בתוך הרי מקלט, היו שישה הרי מקלט בארץ ישראל, ומתי היה השחרור שלהם?

אורי מקלב: מי שהרג בשוגג היה צריך להיות בהרי מקלט, שם אף אחד לא היה יכול להתקרב אליו.

אורי מקלב: מתי הוא היה משתחרר?

אורי מקלב: במות הכהן הגדול.

אורי מקלב: כשהכהן הגדול מת, הייתה חנינה והוא היה יכול להשתחרר.

אורי מקלב: מה כולם היו עושים?

אורי מקלב: הם היו מתפללים שהוא ימות.

אורי מקלב: כתוב שאם הכהן הגדול הייתה מביאה להם כל יום אוכל כדי שלא יאחלו לזה.

אורי מקלב: אני מקווה שזה לא יהיה תלוי אחד בשני, שנהיה בקואליציה יחד.

קארין אלהרר: חבר הכנסת מקלב, אנחנו עמיתים עוד לפני שנבחרתי לכנסת.

אורי מקלב: נכון.

אורי מקלב: אני רוצה לציין שהפעילות שלך בשביל פניות הציבור והגנה על חלשים, אדוני היושב ראש, היא הייתה מופיעה בכנסת בכל וועדה, מציינת עליית מחירים או קשיים ובירוקרטיה.

אורי מקלב: יש לי 2-3 שאלות בנושא פניות ציבור ופניות של אזרחים.

אורי מקלב: קודם כל, אנחנו צריכים לדבר על מחירי הדלק, המים והחשמל, כפי שאמרו כבר קודמי, נושא המאבק בעליית המחירים.

אורי מקלב: הטענה שמקוממת אנשים היא שמתברר שאנשים משלמים מס בסדר גודל של 70% על דלק.

אורי מקלב: מים וחשמל הם מוצרי יסוד וצריכת יסוד.

אורי מקלב: חשמל, מים וגז הם לא מותרות, זה הדברים הבסיסיים כמו לחם וחלב.

אורי מקלב: כשיש עליות מאוד גבוהות זה מביא את האנשים למחאה ולתמיהה גדולה כשיש עוד עלייה במחירים האלה, כשאנחנו יודעים שאנחנו במצב בו למדינת ישראל יש גז והכנסות גבוהות מאוד ממשאבי טבע, מה שלא היה ברור לפני לא הרבה שנים כשהיינו תלויים בחסדים של מישהו אחר.

אורי מקלב: היום אולי אחרים תלויים בחסדים שלנו וזה דבר מבורך, אבל ה צריך לבוא לידי ביטוי גם במחירים.

אורי מקלב: אנשים מצפים שהמחירים יהיו יותר נמוכים.

אורי מקלב: אני מכאן גם אעבור לתמיהה נוספת של אנשים, אדוני היושב ראש וודאי מודע לכך שיש מגמה להעלות מס על כל קילומטר ברכב החשמלי.

אורי מקלב: אנשים עברו לרכב חשמלי בשביל האנרגיה ובשביל הוזלת השימוש בהוצאות הרכב, אנשים משקיעים יותר ברכב כדי שלא יצטרכו לשלם.

אורי מקלב: אנשים חוששים מכך שעל כל קילומטר שייסעו ברכב צריך לשלם מס.

אורי מקלב: אני חושב שהקול של משרד האנרגיה צריך להישמע כי זה יוריד את השימוש.

אורי מקלב: אנשים אומרים שהונו אותם, הם היו בטוחים שהם מוזילים את אחזקת הרכב השנתית והם עכשיו צפויים לעלייה שתסתכם בהרבה כסף.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אתה כבר רגיל שאני פונה לגבי החיבור של יהודה ושומרון לגז הטבעי.

אורי מקלב: אנחנו כבר 20 שנים אחרי ההסכמים, ואנחנו עדיין לא מתקדמים ביהודה ושומרון.

אורי מקלב: יש שם מפעלים גדולים מאוד, החיבור לגז טבעי יוכל להוזיל שם את הדברים.

אורי מקלב: יש גם צרכנים פרטיים שרוצים.

אורי מקלב: זה יכול לפתור במקומות מסוימים גם את הנושא של שימוש בחשמל בשבת, למשל איפה שיש ריבוי משתמשים.

אורי מקלב: במקום גנרטורים, ברגע שיהיה גז טבעי זה יכול להיות הרבה יותר חסכוני ופחות לזהם את האוויר.

אורי מקלב: אני מבקש לשאול האם תוגבר השימוש בפחם בצריכת חשמל כדי להוריד את המחירים, האם יש מגמה או הכוונה כזאת כדי להוזיל את מחירי החשמל.

אורי מקלב: היו דיבורים על כך.

אורי מקלב: בזמנו כיושב ראש וועדת המדע שהיום לא מתפקדת ואני לא רואה מתי תתפקד, הייתה לנו וועדת משנה של הורדת גזי החממה בראשותה של יעל כהן פארן שהייתה חברת כנסת בזמנו, אני חושב שזה טרם הרבה.

אורי מקלב: דיברת על עמידה ביעדים ואני מציע לך להקים וועדת משנה לצמצום.

אורי מקלב: זה אמנם לא בדיוק נושא הוועדה שלך, אבל בעקיפין אם אין אף וועדה שעושה את זה זו יכולה להיות וועדה חשובה שתבצע מעקב ותגרום לכך שהמדינה תשקיע יותר ושנעמוד ביעדים.

אורי מקלב: התחייבנו ויש לנו פער גדול בהתחייבות שלנו בוועידת האקלים ובעוד מקומות לצמצום.

אורי מקלב: ברשותך, אני אעבור לפניות הציבור.

אורי מקלב: חברת החשמל עושה מאמצים להתייעל, אני חושב שהיא פועלת יפה בשירות ומתייעלת, אבל המצב היום הוא שפרויקטים שלמים של בנייה, אדוני היושב ראש, מתעכבים בגלל שאין חיבור.

אורי מקלב: הם מחכים לחיבור של חברת החשמל.

אורי מקלב: פרויקטים שלמים מוכנים - - -

מיכאל ביטון: תת תשתיות לפריסת תשתיות חשמל שמעכבות את הכל.

אורי מקלב: יש למחלקה הזאת שם.

אורי מקלב: אנשים יכולים להמתין שישה-שמונה חודשים - - -

מיכאל ביטון: זה במקרה הטוב.

אורי מקלב: וזה גם במקרה הטוב.

אורי מקלב: פרויקטים שלמים מתעכבים ורק שכר הדירה שצריך לשלם, יש לזה משמעות והשלכות מאוד מהותיות בנושא הדיור, ובכלל באופן כללי על יוקר המחייה וכל מה שכרוך בכך.

אורי מקלב: הדבר השני לגבי רגולציה על חברות הגז.

אורי מקלב: אני אספר לך סיפור שקרה לפני שבועיים ביום שישי.

אורי מקלב: אחרי כניסת השבת בירושלים, 20 דקות לפני השקיעה כשכבר אי אפשר לעשות שום מלאכה, לא היה גז לפרויקט שלם, ל-150 דירות שרצו עם סירים שהיו אמורים להיות על הגז.

אורי מקלב: הם רצו לחפש פלטות, לא לכולם היו.

אורי מקלב: אני יודע שכשחברות הגז מספקות למקומות קרים, הן צריכות לספק גז מיוחד כדי שהגז לא ייפול בקור, שלא תהיה נפילת לחץ.

אורי מקלב: כשהצוואר לא מלא אלא נמצא על החלק התחתון שלו וגם יש קור בשילוב של שני הדברים האלה, זה היה בשכונת רמות בירושלים.

אורי מקלב: אני אתן לכם את שם החברה שפועלת שם וצריך לראות איפה יש - - בכלל, צוואר גז אחד ל-150 דירות, לא הייתי נותן חיבור גז לקבלן שעשה צוואר גז אחד ל-150 דירות.

אורי מקלב: תלונות רבות מגיעות ואני פניתי בעניין הזה, זה לא מקרה ראשון שבמקומות קרים לה היה מספיק לחץ בגז ולאנשים לא היה איך להשתמש.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מקלב, היום אני פחות לחוץ אבל לא עד כדי כך.

אורי מקלב: יש תלונות רבות בתקופה האחרונה על הפרשי מים וצריכות גבוהות שאנשים מקבלים בחשבוניות, הם לא יודעים מדוע ולמה.

אורי מקלב: אתה מקבל בחשבון אחד, אנשים אומרים שהם לא עשו שום דבר כזה, לא הייתה להם נזילה, עובדה שבחשבונות הבאים אין צריכה גבוהה.

אורי מקלב: יש חשבוניות עם הפרשים שאין להם הסבר ותאגידי המים לא מספקים תשובות.

אורי מקלב: אני אעביר לך גם מספר פניות בנושא הזה.

אורי מקלב: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: בסוף יהיה לכם בין רבע שעה לעשרים דקות להשיב על הכל בתמצית.

מיכאל ביטון: תאמינו לי שאפשר להגיד שהכול יטופל, נחזור אליך עם תשובה.

מיכאל ביטון: לא, אנחנו נפתור ונודיע לך שנפתר.

מיכאל ביטון: נועם בוטוש, יש לך ארבע דקות לעיקרי המחקר.

נועם בוטוש: בוקר טוב.

נועם בוטוש: אני נועם בוטוש ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

נועם בוטוש: אני אתחיל עם עניין התקציב עליו יושב הראש דיבר.

נועם בוטוש: הראינו את השינוי בתקציב המשרד לפי תחומי פעולה, אנחנו רואים שבין 2019-2022 תקציב המשרד קטן ב-5.3%.

קארין אלהרר: עוד פעם?

נועם בוטוש: מ-2019 ל-2022, תקציב מקורי נטו.

קארין אלהרר: כן?

נועם בוטוש: מהתקציב שאושר ב-2019 לתקציב שאושר ב-2022.

נועם בוטוש: יש קיטון של 4.2% במטה המשרד, 27.9% בתקציב המכון הגאולוגי שנקרא מינהל האדמה והים, וגידול של 94.7% ברזרבות.

נועם בוטוש: בנוסף, אמנם זה לא תחת המשרד אבל אפשר לראות את תקציבי הרשויות שקשורות לפעילות המשרד, אם זה רשות ממשלתית למים וביוב, התקציב קטן ב-4% באותן שנים.

נועם בוטוש: תקציב הפיתוח של מפעלי מים קטן ב-13.6%, תקציב רשויות החשמל גדל ב-2.4% ותקציב רשות הגז הטבעי קטן ב-64% באותן שנים.

נועם בוטוש: זה לגבי התקציב.

נועם בוטוש: עכשיו אני אדבר קצת על משק החשמל, מה שיושב ראש הוועדה הזכיר.

נועם בוטוש: יש לנו מספר נקודות שעלינו לדיון.

נועם בוטוש: אנחנו בחנו את נושא יישום הרפורמה לבקשת הוועדה, אמנם לא התקיים על זה דיון אבל יש מספר נקודות שחשוב להעלות לדעתנו.

נועם בוטוש: דיברנו על נושא הפחם, אז כמובן יש את היעד של הפחתת הפחם לגמרי עד 2026, אבל בינתיים יש את יחידות 1-4 בהוראות רבין.

נועם בוטוש: היעד בהחלטת הממשלה היה התחלת הפעלת היחידה בגז ביוני 2022, ולהבנתנו יש דחייה של סוף שנה כשנה - - -

קארין אלהרר: בגלל כריש תנין.

נועם בוטוש: אוקי.

נועם בוטוש: בכל מקרה, חוץ מהשפעה על הפליטות יש לזה גם השפעה על המחיר.

נועם בוטוש: אם ראינו שהשנה מחיר הפחם השפיע בצורה דרמטית על תעריף החשמל, אנחנו מבינים שגם ב-2022 יהיה אותו שיעור של שימוש בפחם.

נועם בוטוש: דבר נוסף זה הנושא של יעדי אנרגיות מתחדשות ופיתוח רשת ההולכה.

נועם בוטוש: הבנתי שיש תוכנית שהוגשה על ידי מנהל המערכת ומחכה לאישור שלכם.

נועם בוטוש: כשפנינו למשרד בקיץ האחרון קיבלנו תשובה שהתוכנית תפורסם כבר בסוף 2021, אז יש איזשהו עיכוב.

ליאור שילת: יש מסגרת חוקית ורגולטורית מאוד ברורה לתהליך שעוברת תוכנית הפיתוח - - -

מיכאל ביטון: ליאור, לא משיבים עכשיו, אתם צריכים להתאפק.

קארין אלהרר: אנחנו להוטים לענות.

מיכאל ביטון: חכו, יש עוד כמה דוברים מהשטח ואז אתם תשיבו.

נועם בוטוש: דבר אחרון בהקשר לנושא הזה, כמו שאמר יושב הראש היה יעד של 10% לשנת 2020, הגענו לייצור בפועל של 5.7%.

נועם בוטוש: יש חישוב אחר של הרשות של 6.9% לפי כושר ייצור.

נועם בוטוש: השאלה היא איך אנחנו מגיעים ליעדים של 2030 מבחינת כל החסמים.

מיכאל ביטון: תודה.

נירה שפק: מיכאל, אפשר לבקש שיהיו תשובות פעמים?

נירה שפק: יש לנו עוד דיונים, אולי אפשר לעשות - - -

מיכאל ביטון: אנחנו חייבים לתת לציבור, הציבור חשוב.

מיכאל ביטון: לירם שמואל, תראי כמה הוא חשוב, מחאת הנוער למען האקלים.

מיכאל ביטון: לירם, אתה הולך להיות חבר כנסת עוד מעט לפי מספר הימים שאתה בכנסת במקום בבית ספר.

מיכאל ביטון: לדעתי את הבגרות כבר עשית.

מיכאל ביטון: קצר ולעניין, תראה להם איך חבר כנסת עתידי מדבר.

לירם שמואל: שלום לכולם, אני לירם, אני בן 14 ממחאת הנוער למען האקלים והייתי פה גם בדיון הקודם.

לירם שמואל: כנציג הדור הבא, אני מאוכזב מחוסר המעש של המשרד בנוגע לחוק האקלים.

לירם שמואל: בזמן האחרון אנחנו רוצים להעביר חוק אקלים בכנסת והמשרד מתנגד לו ולמנגנון בתוכו שאוסר על הקמת פרויקטים פוסיליים, והוא רוצה להתבסס על הגז הטבעי בעשורים הקרובים, הוא מחדש רישיונות לנפט ודברים נוספים.

לירם שמואל: כל זה מנוגד לאזהרות ולסכנות הכרוכות במעשים הללו, ללא התחשבות בהגנה על חיי אדם ועל עתיד ילדי מדינת ישראל.

לירם שמואל: כמו שאמרתי, נכחתי בדיון הקודם שבו מנכ"ל משרד האנרגיה, מר ליאור שילת, הבטיח להניע את הגלגלים לכיוון בטוח יותר והציג את הסקירה הקודמת.

לירם שמואל: גברתי השרה, הבטחת כי לא יאושרו חיפושי נפט בישראל.

לירם שמואל: אנחנו שוב צופים במילים ומעשים מנוגדים לחלוטין, כשלאחרונה המשרד בראשותך האריך רישיון חיפוש נפט בערבה עבור חברת שפיר הנדסה.

לירם שמואל: איך הדבר הזה מתיישר עם דברייך ודברי המנכ"ל?

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: לירם, אתה תהיה חבר כנסת בעתיד, אל תגיד חוסר מעש, תגיד אתגרים או קשיים.

מיכאל ביטון: אתה לא נותן תקווה וקארין עובדת.

אורי מקלב: אתה בטוח שהדור הצעיר רוצה להיות חבר כנסת?

מיכאל ביטון: לירם, אתה רוצה להיות חבר כנסת כשתהיה גדול?

לירם שמואל: בכיף.

מיכאל ביטון: אז כנראה ש - - -

נירה שפק: אם הוא לא יעשה אקזיט קודם.

אורי מקלב: אתה יודע באיזו מפלגה?

לירם שמואל: מפלגת ימין.

מיכאל ביטון: איתן פרנס, בבקשה.

איתן פרנס: תודה רבה אדוני.

איתן פרנס: אין לנו הרבה הזדמנויות לברך את השרה ואת הצוות שלה, אנחנו גם ביקרנו במצרים בזכותך, היינו איתך באולם בגאווה ישראלית והתרגשות.

איתן פרנס: אנחנו שמחים על הצגת הדברים ועל הרצינות של משרד האנרגיה החדש.

איתן פרנס: בכל זאת, תפקידנו כמי שמייצגים תעשייה שקרובה ל-200 חברות, אנחנו רוצים לספר לכם על שלושה נושאים בהם אנחנו תקועים היום ואפשר לתאר אותם בתמצית.

איתן פרנס: התחום שלנו נמצא על שרטון הרבה מאוד שנים.

איתן פרנס: אם ראיתם, אתמול התפרסם דו"ח של המשרד להגנת הסביבה, שחושבים שאפשר לייצר הכל במרחב המבונה.

איתן פרנס: משרד האנרגיה מדבר על אמינות אספקה, יודע שמתקן הולכה חייב להיות מתקן עצום על הקרקע.

איתן פרנס: בלי לפגוע באף אחד, שני משרדי הממשלה הללו חייבים למצוא את הפשרה.

איתן פרנס: בגלל שאין פשרה אין גגות סולאריים או מתקנים סולאריים - - -

מיכאל ביטון: אמר הפסוק, ילכו שניים יחדיו בלתי נועדו?

מיכאל ביטון: אם הם לא יעבדו יחד אנחנו נהיה תלויים על קווי חשמל, אם הם לא יהיו תלויים אחד בשני נהיה תלויים על קווי חשמל.

איתן פרנס: אלה אומרים לא ניתן כלום ולא נוותר על שום שטח, ואלה אומרים שבאמת צריך הרבה מאוד שטח, מאות אלפי דונמים.

איתן פרנס: אולי הוועדה תמצא פה חדר, ואני יודע שבכנסת יש חדרים מיוחדים שבהם אפשר להגיע לפשרות, ותעזור לנו לקדם - - -

מיכאל ביטון: אנחנו מגשרים מוסמכים, רק יקראו לנו ונעשה את זה.

איתן פרנס: מאה אחוז.

איתן פרנס: הנושא השני הוא נושא רשת החשמל.

איתן פרנס: אני חייב בנושא הקודם להזכיר את משרד האוצר שאני לא רואה שנמצא פה היום, להם הגגות יקרים אז גם אותם צריך להזמין לאותו חדר.

איתן פרנס: אם הם לא ישחררו ויתנו תעריפים טובים יותר לגגות, ואני אומר את זה בצורה ברורה, אנחנו לא נוכל - - -

מיכאל ביטון: היו תעריפים טובים.

איתן פרנס: היו.

מיכאל ביטון: הייתה נסיגה גדולה מידי מהתעריפים המקוריים.

איתן פרנס: אני אסביר מה קרה.

איתן פרנס: מאז יש העלאה קטנה, אבל אנחנו עם התעריפים האלה אנחנו לא יכולים לחזק גגות, להחליף גגות אסבסט, לשים קונסטרוקציות, הרבה מאוד פוטנציאל הולך לאיבוד.

מיכאל ביטון: פרנס, תדבר עברית.

מיכאל ביטון: אתה רוצה לשים על גג, אז לאט לאט הגגות מתמלאים, גג משמש לדודי שמש ודברים אחרים.

מיכאל ביטון: למשל להציל מגרש כדורגל או מגרש חניה באזור מדבר ושמש, ורוב המדינה בשמש קשה בקיץ, אם היו קצת יותר שקלים אנשים היו מרימים הצללות למגרשים.

מיכאל ביטון: עשינו את זה בירוחם, לקחנו את מגרשי הכדורגל ושמנו צל.

נירה שפק: יש פרויקט של שטחים חקלאיים.

מיכאל ביטון: גם רפתות ושילוב, היום מדברים על טכנולוגיה שמאפשרת חקלאות ואנרגיה מתחדשת על אותו מגרש חקלאי.

נירה שפק: הייתי בנגב במקום בו יש מעט מאוד מים, אז הם עשו הסטת מים.

נירה שפק: במקום שיהיה 10 מילימטר 20 מילימטר ועל החצי השני שמו השקעה באנרגיה סולארית, גם הרוויחו כסף וגם הגדילו גידולים.

מיכאל ביטון: יפה, זה העתיד.

מיכאל ביטון: ניתן לך לסיים.

איתן פרנס: יכול להיות שלא רשות החשמל צריכה לממן כל דבר דרך התעריף, אבל חייבים לפתור את הבעיה כי יש הרבה מאוד גגות שלא קיימים.

איתן פרנס: אני רוצה לדבר על הפיל שבחדר, גודל הפיל הזה הוא חברת החשמל.

איתן פרנס: חברת החשמל מבקשת משרת האנרגיה לאשר לה תוכנית פיתוח של מיליארדים רבים, אבל אנחנו לא יודעים אחרי שהם מאושרים מתי תוכנית הפיתוח תתקדם ומה לוחות הזמנים להחלפת והגדלת שנאים.

איתן פרנס: אני כן יודע שיש לנו אנשים באזור נתיבות שרוצים לחבר גג סולארי של קילו וואטים בודדים, ומספרים להם שתוכנית הפיתוח תגיע אליהם יום אחד.

איתן פרנס: יש לי ניירות כאלה על 2030.

מיכאל ביטון: זה מה שדיברנו, אי אפשר הצהרות גרנדיוזיות כשעוברים לעשרות אחוזים אנרגיה מתחדשת, ושקצב הפעולה שחלק מהחברות הממשלתיות והגופים לא מותאם לדבר.

מיכאל ביטון: צריך בשביל זה שולחן עגול.

מיכאל ביטון: אני יודע שהממשלה קיבלה את ההחלטה הזאת ואם היא קיבלה החלטה אז צוות שרים, צוות בין משרדי להסרת חסמים, הדבר הזה קיים.

מיכאל ביטון: לא נוכל לבחון אתכם עכשיו כי הממשלה פועלת חודשים ספורים, אבל בעוד חצי שנה בדו"ח המשרדים הרלוונטיים נוכל לדעת.

מיכאל ביטון: אם 30% בכל שנה, נצטרך להוסיף לפחות 3% כל שנה כדי לעמוד בחוסר הזה מ-6% ל-30%.

איתן פרנס: אתמול היה דיון של חברת ניהול המערכת נגה שהזכירו כאן, ומנהל חברת ניהול המערכת אומר לדוגמה שעל רשת החלוקה אפשר להעמיס יותר מ-60%, חברת החשמל אומרת לא, רק 60%, ואותו אדם שנמצא בנתיבות מקבל את התשובה השלילית בגלל אותם 60%.

איתן פרנס: אני מקצר את זה, אני לא ממשיך, אני רק אגיד לוועדה שלאור האתגרים שאנחנו מכירים הצענו לשרה להקים וועדת שרים לאנרגיות מתחדשות, שכל אחד מהשרים יביא את הכיוון שלו ויחברו אותם יחד, שיידעו גם בדרג הפוליטי מה המדיניות ונוכל לראות תוצאות.

איתן פרנס: נושא אחרון אדוני זה נושא הרכב החשמלי.

איתן פרנס: אני נוסע ברכב חשמלי ואני מקווה שהחשב הכללי הואיל בטובו לאשר לשרת האנרגיה ולמנכ"ל שלה רכב חשמלי, גם עם ישראל והחבר'ה מהנוער פה יבינו שאפשר לא לשרוף דלקים לרכב.

איתן פרנס: אדוני, אני רוצה לספר כאן משהו קטן על רשות המיסים.

איתן פרנס: בשביל רשות המיסים הרכב החשמלי הוא אובדן הכנסות, וכרגע מלפני שלושה חודשים היא גובה מאתנו מס קנייה על עמדות טעינה ביתיות, 500-700 ₪ התייקרות.

איתן פרנס: ביד אחת שר האוצר אומר - - -

מיכאל ביטון: באיזה חוק?

איתן פרנס: שום חוק, מי שאחראי על גביית מכסים סיווג משלוח של עמדות טעינה לפני שלושה חודשים לפי בקרה ולא טעינה.

איתן פרנס: באותו רגע הבינה רשות המיסים שיש לה תשתית לגבות מס קנייה ומאותו רגע הם התחילו לגבות מס קנייה.

איתן פרנס: לא רק זה, הם עכשיו מבקשים מס קנייה אחורה, הם הולכים אחורה ל-2016 ומבקשים חזרה מס קנייה.

איתן פרנס: אבסורד כזה לא יכול להיאמר בנשימה אחת עם מדיניות של שר האוצר ליוקר המחיה.

איתן פרנס: אי אפשר לייקר את הרכב החשמלי למשתמשים.

איתן פרנס: שרת האנרגיה, אם תוכלי לעזור לנו אפילו בנושא הזה, יידע כל אחד בעם ישראל שעובר לרכב חשמלי שממשלת ישראל אתו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: עוד כמה דוברים בודדים והשרה תשיב, לכל הדוברים הבאים יש שתי דקות בלבד.

מיכאל ביטון: ניב מאירסון, מגמה ירוקה, בבקשה.

ניב מאירסון: תודה רבה.

ניב מאירסון: קודם כל, אני רוצה להגיד שאנחנו מברכים על זה שאנחנו כן רואים שינוי כיוון ביחס של משרד האנרגיה למשבר האקלים, בייחוד ההחלטה שהיו הרבה אמירות פופוליסטיות נגדה לגבי עצירה של חיפושי גז, שאנחנו רואים שהוא צעד קריטי במאבק במשבר האקלים.

ניב מאירסון: אנחנו כן רוצים להגיד שיש הרבה בלבול בציבור לגבי מהלכים שנראים לפעמים סותרים, ואנחנו רוצים להבין איך הם עובדים יחד.

ניב מאירסון: לגבי הצהרת החיפושים, מצד אחד נאמר שאנחנו עוצרים חיפושי גז כי אנחנו יודעים שזה דבר קריטי למען המאבק במשבר האקלים, ומצד שני נאמר כאן שיש שני קידוחי אקספלורציה שיקרו השנה.

ניב מאירסון: בנוסף, גם לגבי חיפושי הנפט נאמר שלא יוארכו רישיונות ועכשיו כן הוארך הרישיון לחיפוש נפט בערבה.

ניב מאירסון: אנחנו רוצים לדעת איך זה עובד יחד.

מיכאל ביטון: זה כבר נשאל.

ניב מאירסון: חידדתי גם את הנושא של חיפושי גז.

מיכאל ביטון: אל תגיד משהו שכבר אמרו, תגיד משהו שלא נאמר.

ניב מאירסון: אז חיפושי הגז הם משהו שלא נאמר וזה מאוד חשוב, אנחנו רוצים להבין איך זה עומד בקנה אחד.

ניב מאירסון: מצד אחד אומרים שאנחנו רוצים להיגמל מגז, מצד שני יש חיפושים חדשים.

ניב מאירסון: בנוסף, משקיעים כסף באתר שאמור למפות אקספלורציה וחיפושים חדשים, משקיעים כסף בטכנולוגיות של לכידת פחמן שאמורה לאפשר עוד חיפושים ועוד ניצול של דלקים פוסיליים.

ניב מאירסון: אנחנו רוצים לדעת איך זה עובד יחד, זו שאלה שמעסיקה את הציבור.

ניב מאירסון: גם לגבי מפרץ חיפה ממש בקצרה, יש מהלך היסטורי ומאוד חשוב לסגירת התעשייה הפטרוכימית במפרץ חיפה.

ניב מאירסון: ביחד עם החיפושים זה משהו שאנחנו נאבקים עליו הרבה שנים.

ניב מאירסון: אנחנו רוצים להבין למה מתנגדים לתאריך יעד, שנדע מתי בדיוק, ולמה לא מתקצבים מתי סוגרים את בזן.

ניב מאירסון: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: אבי פרל, מנכ"ל ובעלים, מרכז הגז.

מיכאל ביטון: שתי דקות כל אחד.

אברהם פרל: אדוני היושב ראש, אני רוצה לברך אותך ברוך רופא חולים, ואת השרה על כניסתה לתפקיד.

קריאה: מיכאל, מתי היית חולה?

מיכאל ביטון: זה היה מזמן בקורונה.

אברהם פרל: אני מברך על הקידמה.

אברהם פרל: אני מייסד הרפורמה במשק האנרגיה, ולמעלה מ-33 שנים עברו מאז שנחקק חוק הרפורמה במשק הגז.

אברהם פרל: אני עכשיו מדבר על גז הבישול, הגז הביתי, הגפ"מ.

אברהם פרל: אדוני, זה מוצר צריכה והוא מוצר יסוד.

אברהם פרל: בתחום הזה ביקשתי ואני מבקש מכבוד השרה לא פעם ולא פעמיים, אני רוצה להיפגש איתה, להסביר ולהראות עוד כל מיני דברים חדשים שיש מה לעשות בתחום הזה.

מיכאל ביטון: האם אפשר לתת לו פגישה איתך או עם המנכ"ל?

קארין אלהרר: חד משמעית.

מיכאל ביטון: קיבלת פגישה, תודה רבה לך.

אברהם פרל: רק רגע אדוני, אני רוצה לברך אותך על דבר אחד - - -

מיכאל ביטון: לא צריך ברכות.

אברהם פרל: שתשמע גם הוועדה המכובדת של - - שמראים איך השוק הזה - - -

מיכאל ביטון: נכון.

אברהם פרל: ואז תתנו את הדעת על גז.

מיכאל ביטון: יש שם עושק צרכנים.

מיכאל ביטון: יש חברות הגונות ויש חברות שממש עשקו צרכנים בגז ביתי, אתה צודק.

אברהם פרל: אני אשמח להיפגש עם כבוד השרה.

מיכאל ביטון: הנה, היא כבר נתנה את מילתה והיא עומדת במילה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: מרב דוד, לובי 99, בבקשה.

מרב דוד: תודה רבה.

מרב דוד: זה הוזכר בתחילת דברייך, גברתי השרה, הציבור הזכיר לכם בשבועות האחרונים שהוא מוטרד מאוד מיוקר המחיה, בין היתר בגלל עליית מחירי החשמל.

מרב דוד: הפתרון שמצאה הממשלה הוא בסופו של דבר קצת העברה של כסף מכיס לכיס, הציבור לא ישלם על זה עכשיו, הוא ישלם על זה אחר כך.

מרב דוד: הדבר הזה קורה בזמן שחברת החשמל ממש בשבועות האחרונים חותמת על הסכם גז שהוא לא פחות משערורייה מכמה סיבות.

מרב דוד: קודם כל, מחיר הכמות העיקרית היא במחיר גבוה, הרבה יותר גבוה גם ביחס לעלות וגם ביחס למדינות אחרות שיש להן גז, והוא מחיר שיחד עם מנגנון העדכון מביא אותנו לאותו מחיר של הסכם חח"י לוויתן שהוא הסכם שנחתם לכאורה בתנאים של מונופול מושלם.

מרב דוד: אולי אפילו גרוע מזה, בעצם נעשתה פה עסקת גז חדשה במסגרת ההסכם הזה, שבוצעה ללא מכרז לחלוטין של עוד 16 BCM, כשהמחיר בעסקה הוא מחיר שמאוד דומה למחיר שמקבלים צרכנים קטנים שהם ללא כוח מיקוח, כשאנחנו מדברים פה על חברת החשמל הגדולה.

יעקב מרגי: בכל מקרה אנחנו משלמים, מה זה אכפת להם.

מרב דוד: בסדר, אבל חברת החשמל הייתה אמורה להיות בעלת כוח מיקוח מאוד משמעותי.

מרב דוד: אנחנו יודעים מה התנאים בהסכם פחות או יותר למעלה מחצי שנה, כשחברת החשמל לאורך התקופה הזו בעצם משדרת שחברות הגז הקשיחו את העמדות.

מרב דוד: אנחנו לא רואים שום פעולה ממשלתית בחצי שנה האחרונה שמטפלת בסוגייה של התחרות במשק הגז.

מרב דוד: אפשר להגיד שזאת אחריות של רשות התחרות, אבל בסופו של דבר המשמעות של זה היא שייחתם הסכם גז גרוע שוב, במשמרת של הממשלה הזו.

מיכאל ביטון: תודה.

מרב דוד: דובר כאן המון על אנרגיה ירוקה, ההסכם הזה בעצם מקבע את חברת החשמל במקטע הייצור, הוא מקבע את ניגוד העניינים שלה לעניין חיבור אנרגיה ירוקה.

מרב דוד: רצינו לדעת מה את הולכת לעשות בעניין ההסכם הזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה לך, מרב.

מיכאל ביטון: נתי בירנבוים, יצרני הגז, בבקשה.

נתי בירנבוים: בוקר טוב.

נתי בירנבוים: אנחנו לא יצרני הגז, אנחנו פורום יצרני החשמל הפרטי מגז טבעי ומימן.

נתי בירנבוים: דיברו פה הרבה כמעט ורק על אנרגיות מתחדשות שאנחנו חושבים שזה דבר נכון ואנחנו מברכים על כך, אבל כמו שאמר מנכ"ל המשרד, חוץ מ-30% אנרגיות מתחדשות אליהן נגיעה בשאיפה עד סוף העשור, 70% מייצור החשמל פה שיספק חשמל גם לרכב החשמלי שהציג המשרד, גם להתפלה, גם לרכבות קלות, גם לאוטובוסים חשמליים וגם לבתים של כולנו, 70% יגיע מתחנות חשמל מגז טבעי או פחם, תלוי מה יחליט המשרד.

נתי בירנבוים: לי באופן אישי מאוד מפריע שמכל המצגת המכובדת שגם כבוד השרה וגם כבוד המנכ"ל הציגו אין ולו אמירה אחת, אפילו לא פסיק, על אלפי מגה וואטים של תחנות כוח בגז טבעי שצריך להקים בעשור הקרוב.

נתי בירנבוים: לא רק אלפי מגה וואטים של סולארי שזה מאוד פופולארי, אופנתי ויפה לדבר על זה, יש עוד פיל בחדר שהוא לא חברת חשמל וזה הצורך בתחנות כוח חדשות מגז טבעי.

נתי בירנבוים: אולי זה לא פופולארי לדבר על זה, אבל זו אחריות של השרה ושל משרד האנרגיה לקדם תחנות כוח בגז טבעי.

נתי בירנבוים: כמו שאמרה השרה, אחד מיעדי המשרד זה אמינות אספקה.

מיכאל ביטון: תודה, הדברים ברורים.

נתי בירנבוים: עוד משפט אחרון.

נתי בירנבוים: בשבועיים האחרונים היינו בשבועיים מאוד סוערים של חורף, אין ייצור חשמל סולארי לא ביום ובטח לא בלילה כשכולנו מדליקים את מכשירי החימום שלנו.

נתי בירנבוים: היינו ברזרבה אפסית, רזרבה של 0 מגה וואט.

נתי בירנבוים: אם רוצים לדבר באופן אחראי ורציני על תוכניות המשרד, אני אומר באופן אישי שמאוד מפריע לי שאין ולו אמירה אחת על תחנות כוח בגז טבעי.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: דווקא ראינו בשקף ציון שלהם שהמאגר החדש מתחיל לפעול ולייצר - - -

נתי בירנבוים: המאגר מספק גז, אבל הוא צריך גם לייצר חשמל.

נתי בירנבוים: זה ה-70% שמנכ"ל המשרד דיבר עליהם - - -

מיכאל ביטון: אני הקשבתי לשרה והיא אמרה שהיא לא תהיה פופוליסטית, צריך לייצר חשמל וכל עוד אין הרבה אנרגיה מתחדשת נצטרך את זה מגז טבעי, זה ברור.

מיכאל ביטון: אנחנו תלויים בגז טבעי עד שנראה מאסה קריטית של אנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת יעקב מרגי, בבקשה.

יעקב מרגי: תודה אדוני היושב ראש וברוכה הבאה השרה, תודה על השליחות.

יעקב מרגי: אני לא יכול לברך על הרבה דברים שהממשלה הזו עושה - - -

קריאה: למה?

יעקב מרגי: רגע, תני לי.

יעקב מרגי: בדרך כלל מתחילים במחמאה ואבל, אני התחלתי הפוך.

יעקב מרגי: בשונה מדברים אחרים שנעשים בממשלה, זו באמת שליחות מוצלחת.

יעקב מרגי: הבאת כבוד ואפילו אני התרגשתי מהמחווה, זה מגיע לך בגלל מה שאת.

יעקב מרגי: אני רואה את הכוחות הצעירים והרעננים שלקחת סביבך.

יעקב מרגי: לענייני הגז הטבעי, אני לא אתעסק בכל מה שהמשרד הזה עושה, והוא עושה הרבה דברים טובים.

יעקב מרגי: יש רפורמות שקידמנו בעבר בוועדת הכלכלה, וועדת הכלכלה של היום פעילה, אני באמת מפרגן לכם.

יעקב מרגי: זו ההזדמנות שלכם, כי בדרך כלל וועדות כנסת אחרות הן עצלות, כאן יש עבודה.

יעקב מרגי: לסוגיית הגז הטבעי, אני לא מעודכן אבל בעבר קצב חיבור מפעלי תעשייה ואזורי תעשייה לגז טבעי היה חורק.

יעקב מרגי: אני חושב שצריך תיקוני חקיקה, שיהיה חוק שעובר מעל, צריך לעשות את זה כמה שיותר מהר, כי גם פתרון ה - - גם שם הם לא כל כך מוצלחים.

יעקב מרגי: גם לחברת החשמל יש עניינים והיא גוררת את הרגליים שלה כשהיא רוצה.

יעקב מרגי: היו בעיות בחוק התכנון שעיכבו פרויקטים של בנייה ושכונות חדשות לחיבור לגז.

יעקב מרגי: אני לא יודע אם צריך, לפעמים צריך לחוקק חוקים שהם כמו הוראת שעה, כמו חוקי חירום.

יעקב מרגי: אנחנו ניתן לכם את הכתף כי אני חושב שאנרגיה זה דבר חשוב.

יעקב מרגי: בכלל, כל הנושא הזה, אנחנו רואים גם את התקוות הגדולות שלנו מהגז הטבעי, קרן האושר, סעיף 51 - - -

מיכאל ביטון: רק התחלנו לחגוג גז טבעי, הממשלות אמרו לנו שזה לא טוב.

יעקב מרגי: זה צרות של עשירים.

יעקב מרגי: הלוואי ויהיה לנו מאה אחוז, אני שואף שיהיה 100 אחוז אנרגיה מתחדשת.

מיכאל ביטון: כולנו רוצים.

יעקב מרגי: מורידים את האחוזים בפחם ובדלקים האחרים.

יעקב מרגי: אני חושב שיכול להיות שיש, אני לא יודע.

יעקב מרגי: אני אתם לכם עצה, פרוייקטור ייעודי שעיניו יהיו 24/7 על סוגיית ההתקדמות, החיבור, ניצול המשאב החשוב הזה, צריך לעשות את זה.

יעקב מרגי: תודה רבה על הדיונים המרתקים אתמול, היום ובכלל מאז שאתה יושב ראש הוועדה.

מיכאל ביטון: היום לפחות אנחנו טיפה נינוחים.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להגיד מה עשית אתמול לשר האוצר כי זה מוקלט, אבל לא משנה.

מיכאל ביטון: לא עשיתי כלום, השמענו את רחשי הציבור.

יעקב מרגי: זה היה במקום.

מיכאל ביטון: אני כמעט ולא דיברתי בדיון הזה.

יעקב מרגי: אני מברך אותך על כך.

מיכאל ביטון: רק לנהל אותו היה אתגר.

מיכאל ביטון: תודה יושב ראש וועדת הכלכלה לשעבר, חברי יעקב מרגי.

מיכאל ביטון: עמית ברכה, אדם טבע ודין, ואז השרה והמנכ"ל ישיבו.

מיכאל ביטון: אם נספיק נכניס בסוף עוד שאלה או שתיים, אבל כרגע עמית אחרון.

עמית ברכה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

עמית ברכה: יש שני נושאים עליהם ארצה לדבר.

עמית ברכה: בראש ובראשונה, אני רוצה לברך את השרה על ההתנהלות הפנטסטית בתקופה האחרונה, מאז שהיא נכנסה לתפקידה כשרה של משרד האנרגיה, בכל מה שנוגע לתהליכים, גם תהליכים שהתקיימו יחד עם אדם טבע ודין וידידי איתן פרנס בכל מה שנוגע להתייעלות אנרגטית.

עמית ברכה: חשוב להבהיר שהתייעלות אנרגטית, בסופו של דבר עמידה ביעדים הנדרשים מובילה ליותר תמהיל של אנרגיות מתחדשות.

עמית ברכה: ככל שנחסוך יותר נצליח להגיע גם למה שקורה בעולם עד שנת 2030, 40% ו-50%, ואפשר להגיע לשם.

עמית ברכה: יחד עם זאת, אי אפשר, וזה הפיל הגדול שבחדר, לעשות את זה מבלי שתקוים ההתחייבות של ממשלת ישראל הנוכחית לחוק האקלים.

עמית ברכה: אגב, זה כתוב במסמכי היסוד בהתחייבויות הקואליציוניות, השרה התחייבה לכך.

עמית ברכה: שאל מנכ"ל המשרד את חבריו באולם איך מגיעים, או שהם שאלו אותו איך מגיעים ליעדים הנכספים, אז בוודאי שצריך לדאוג לטכנולוגיות ולמדע כדי להגיע לשם, וכמובן להסיר הרבה מאוד חסמים שצריך להסיר, אבל בראש ובראשונה צריך לדאוג לכך שיהיה חיוב לעשות את זה.

עמית ברכה: לא חיוב של כבוד השרה, כי השרה רוצה להגיע ליעדים.

עמית ברכה: אפשר להתווכח אם זה יהיה 27% כפי שכיום מדברים או 45% הפחתה כיעד ביניים כפי שבעולם מדברים.

עמית ברכה: כדי שזה יקרה, כדי שהשרה הבאה או השר הבא אחרי השרה הנוכחית יוכלו להוביל את זה הלאה ולעמוד בחובה הזאת, זה חייב להיות מקובע בחוק.

עמית ברכה: לך יש את ההזדמנות להוביל חוק אקלים לישראל.

עמית ברכה: על הפרטים, היעדים והמספרים אפשר יהיה להתווכח, אבל חקיקת אקלים היא באמת צו השעה.

מיכאל ביטון: למה אתה לא מטיל את המשימה על חקיקת אקלים על שרת הסביבה שזה עיקר תפקידה?

עמית ברכה: אדוני, חד משמעית.

עמית ברכה: אני חושב שההסכמה הפנטסטית שלא ראינו כמותה בממשלות קודמות עם תחילת קינונה של הממשלה הזאת בין שרת האנרגיה, השרה להגנת הסביבה, שרת הכלכלה ושרת התחבורה, והתחייבותן להוביל חוק אקלים, זה דבר שלא ראינו לפני.

עמית ברכה: חייבים לעשות את זה כאן ועכשיו.

עמית ברכה: אגב, ראש הממשלה התחייב לעשות את זה לפני וועידת שארם הקרובה בסוף השנה.

עמית ברכה: לכן אנחנו הציבור חייבים לראות את זה.

עמית ברכה: שואל מנכ"ל המשרד איך מגיעים ליעד, קודם כל על ידי כך שמטילים חובות גם על הממשלות הבאות, מכיוון שמשבר - - -

מיכאל ביטון: תברך את השרה שהיא תהיה שרת האנרגיה עשר שנים.

מיכאל ביטון: כבר היה שר תחבורה עשר שנים, אולי היא גם תציב חזון וגם תבצע.

מיכאל ביטון: היא יכולה עוד להתקדם, אבל להיות שר הרבה שנים באותו תפקיד זאת שליחות, לזרוע תוכנית ולממש אותה.

עמית ברכה: בוודאי אדוני, אלא שבתוך עמנו אנו חיים וממוצע של קדנציה ממשלתית בישראל הוא קצת פחות משלוש שנים.

עמית ברכה: כבוד השרה, יש לך הזדמנות לנקוט בצעד היסטורי יחד עם השרה להגנת הסביבה ויתר השרות בממשלה הזאת, ובעצם לייצר חיוב עבור הממשלות הבאות, אחרת החלטות ממשלה לא מבוצעות.

עמית ברכה: אנחנו מכירים החלטות ממשלה על התייעלות אנרגטית - - -

מיכאל ביטון: תודה רבה, הדברים ברורים.

מיכאל ביטון: השרה והמנכ"ל, בבקשה.

קארין אלהרר: קודם כל, אני רוצה להודות לכולם על השאלות.

קארין אלהרר: אני אתחיל באמירה הבאה: אני עומדת מאחורי המשימה של אנרגיות מתחדשות.

קארין אלהרר: שיהיה ברור, הדבר הזה הוא בליבת העשייה.

קארין אלהרר: אני הגעתי למשרד ולא הספקתי בכותרות פומפוזיות אלא בעשייה.

קארין אלהרר: כל שבועיים אני מכנסת את כל הרשויות הרלוונטיות, כולם יושבים ומדווחים.

קארין אלהרר: הקמנו צוות הסרת חסמים.

קארין אלהרר: אני עמדתי בראש הדיון הראשון, המנכ"ל מנהל ישיבות תקופתיות עם כל הגורמים הרלוונטיים.

קארין אלהרר: זה לא דבר שמדברים עליו, זה דבר שעושים אותו.

קארין אלהרר: האם זה קשה?

קארין אלהרר: כן, מאוד.

קארין אלהרר: האם יש הרבה גופים מעכבים?

קארין אלהרר: כן, כל יום.

קארין אלהרר: האם זה מרפה את ידינו?

קארין אלהרר: לא.

קארין אלהרר: זה קשה אבל אנחנו נעמוד באתגר הזה.

קארין אלהרר: זה יעד שאפתני.

קארין אלהרר: כל מי שאומרים לו פאנלים סולאריים אומרים לו מה הבעיה, שימו פאנל על הגג או על הקרקע והכל יסתדר, אבל זה לא עובד ככה.

קארין אלהרר: איפה רמ"י, איפה הגנת הסביבה, איפה משרד החקלאות, איפה משרד הכלכלה, איפה משרד הפנים, לכולם יש הסתייגויות משלכם.

קארין אלהרר: זה לא פשוט אבל נעשה את זה.

קארין אלהרר: לגבי מחירי החשמל והמים, תראו, מי שאחראי על פי נוסחה למחירי החשמל והמים זה הרשויות, רשות החשמל ורשות המים.

קארין אלהרר: אתם יודעים מה?

קארין אלהרר: טוב שלשרים אין נגיעה.

קארין אלהרר: זה גם על פי מחירים בעולם, הפחם שאנחנו מצמצמים את השימוש בו, אפרופו משבר האקלים, אנחנו רוצים להפסיק את השימוש בו עד תחילת 2026.

קארין אלהרר: זה לא דבר פשוט, צריך להסב תחנות.

קארין אלהרר: שאלת לגבי התחנות באורות רבין, היה דבר כזה קורונה בשנתיים האחרונות, כאילו שכחנו מזה.

קארין אלהרר: הקורונה מנעה את הגעת ה-FPSO, כריש תנין עוד לא מחובר.

קארין אלהרר: כשהוא לא מחובר אין אפשרות להסב את התחנות.

קארין אלהרר: היינו מאוד רוצים להפסיק עכשיו את השימוש בפחם, הוא יקר, אבל אי אפשר.

קארין אלהרר: תאמינו לי, זה הדבר הראשון שהייתי עושה.

קארין אלהרר: לכן נמצא פתרון, הוא לא מדהים, אבל זה הפתרון להוזיל.

קארין אלהרר: אז זה לא יהיה 6%, זה יהיה 3%.

קארין אלהרר: האם זה עדיין מעצבן?

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: האם אין ברירה אחרת?

קארין אלהרר: אין ברירה אחרת.

קארין אלהרר: אולי זה ישמח ואולי לא, ביחס לעולם העלייה כאן הייתה מתונה.

קארין אלהרר: למה?

קארין אלהרר: תחנות גז.

קארין אלהרר: גז הוא הברירה הפחות גרועה.

קארין אלהרר: כשעושים את המאזן, יש את הדלקים הפוסיליים הכבדים, אנחנו לא שם, יש את הפחם שמורידים, יש את הגז, לא נעים, ויש את האנרגיות המתחדשות, המימן והדברים האחרים שעוד לא מכירים.

קארין אלהרר: אי אפשר לבוא ולהגיד עכשיו.

קארין אלהרר: דברים ותשתיות לא קורים עכשיו, לוקח להם זמן.

קארין אלהרר: צריך סטטוטוריקה, צריך לשכנע את כולם שזה יקרה.

קארין אלהרר: תבינו, זה מאמץ גדול של משרד שמוביל מהלך שצריך להוביל את כל הגופים לשתף פעולה.

אורי מקלב: עליית המחירים בגז הטבעי, במי זה תלוי?

אורי מקלב: צפי ל-20% עלייה בגז הטבעי.

קארין אלהרר: אני לא יודעת מהאיפה הצפי הזה, אני לא מכירה אותו.

קארין אלהרר: לישראל יש גז טבעי מהמחירים הנמוכים בעולם.

קארין אלהרר: בעניין הזה אנחנו בסדר גמור.

קארין אלהרר: תסתכל מסביב, גם למדינות מפיקות אנחנו בין המחירים הנמוכים בעולם.

קארין אלהרר: למצרים, אגב, אנחנו מוכרים יותר יקר.

קארין אלהרר: בישראל יחסית זול.

קארין אלהרר: תראו, המצב באמת טוב מבחינה אנרגטית.

קארין אלהרר: האם יש לאן להשתפר?

קארין אלהרר: חד משמעית.

קארין אלהרר: זו המשימה שלנו.

קארין אלהרר: לגבי מחירי המים לחקלאים, הוקם צוות של מנכ"ל משרד האנרגיה ומנכ"לית משרד החקלאות והם בוחנים את הדבר הזה.

קארין אלהרר: חקלאות היא ערך, לא על חשבון משקי בית פרטיים, אבל היא מאוד חשובה.

יעקב מרגי: אבל יש צלע שלישית למשוואה.

קארין אלהרר: והיא?

יעקב מרגי: גם התאגידים, הרווחיות, ההתנהלות, היעילות של חברת החשמל, היעילות של תאגיד המים, אי אפשר הכל - - -

מיכאל ביטון: תאגידי מים זה היה חטא קדום שהעמיס על האזרחים עשרות אחוזים.

מיכאל ביטון: כשיש תאגיד נוסף לו מע"מ למים, אגרות והיטלים.

מיכאל ביטון: היום יוקר הדיור בישראל נפגע בגלל תאגידי המים.

מיכאל ביטון: אגרת ביוב ומים לבית חדש הייתה 6,000 ₪, היום זה עשרות אלפי שקלים לבית חדש.

קארין אלהרר: אנחנו תמיד בוחנים את הדברים האלה.

קארין אלהרר: צריך להגיד בצורה הגונה וישרה, תאגידי המים הם תאגידים שהוקמו ויש להם את הפרוצדורה שלהם, אבל פחת במים הוא מהטובים בעולם, לומדים מאתנו בכל העולם.

קארין אלהרר: אתם לא מאמינים כמה שרי מים בעולם פונים אלינו כדי ללמוד את השיטה הישראלית.

קארין אלהרר: אגב, בחודש הבא יהיה כנס בינלאומי עם שרים מהמזרח התיכון שיבואו ללמוד מישראל, זה לא דבר של מה בכך.

יעקב מרגי: בלי קשר, אני כיושב ראש אגודת הידידות בכנסת הקודמת של ישראל קפריסין, השתבחנו בזה והזמנו אותם ללמוד מזה.

יעקב מרגי: המשוואה זה לא רק החקלאים ומשק הבית, זה גם התאגידים, יש להם הרבה מה לייעל ולהוזיל.

קארין אלהרר: ידידי חבר הכנסת מרגי, אנחנו כל הזמן בודקים את עצמנו.

קארין אלהרר: אנחנו אף פעם לא אומרים זהו וזה מה יש, ממש לא.

קארין אלהרר: מה שצריך לתקן, יושבים במשרד בוקר וערב כדי לתקן.

קארין אלהרר: כל מי שמכיר אותי באופן אישי יודע, יוקר המחיה זה דבר יקר לליבי.

קארין אלהרר: אני רוצה להוריד אותו כי אני דואגת גם למעמד הביניים וגם למוחלשים.

קארין אלהרר: מבחינתי חשמל ומים זה בסיס, ולכן אנחנו פועלים במרץ עם רשות החשמל כדי לתקן את העניין של ניתוקי החשמל, זה לא יעלה על הדעת.

מיכאל ביטון: הגשנו חוק שמגביל את איסור ניתוק החשמל לאיסור ניתוק המים.

מיכאל ביטון: במים יש חוק כזה והגשתי חוק שמגביל את אותו איסור גם על חשמל.

קארין אלהרר: אני רוצה להגיד לך שמבחינתי זו ממש סגירת מעגל.

קארין אלהרר: כשהייתי סטודנטית למשפטים הגשתי עתירה על ניתוקי המים.

קארין אלהרר: אני אומרת לך, זה בליבי ואני פועלת בעניין הזה ביחד עם רשות המים ורשות החשמל.

קארין אלהרר: לכן פניתי לשר האוצר בעניין הבלו על הפחם, כי הבנתי שלא משנה מה נעשה, 20% פחם יהיה בעת הזאת, אז בואו נוריד את המיסוי.

מיכאל ביטון: גם למפעלים שלא הגיע, זה מוזר כי בנגב הגיע לקצה ופתאום לא הגיע לנהריה או לוד.

מיכאל ביטון: דווקא החלק של ההולכה נעשה בחברה ממשלתית שעשתה את כל עבודה.

מיכאל ביטון: החלוקה שהיא בשלוש חברות פרטיות לא עשו את עבודתן.

מיכאל ביטון: יש גם מחירים שונים במדינה.

מיכאל ביטון: זו דוגמה קלאסית שהמגזר העסקי עשה עבודה פחות טובה מהממשלה.

יעקב מרגי: ברשותך, היישוב שלי יושב על הציר שמוביל, קו העברת הגז עובר ממערב לדרום מזרח.

יעקב מרגי: לפני שנה וחצי או שנתיים חרשו שם, עבדו והכניסו צינור.

יעקב מרגי: לפני חודש התחילו שוב לחפור את אותו טוואי.

יעקב מרגי: אני לא יודע, זה נשמע מוזר.

יעקב מרגי: כל העבודה הכפולה הזאת תעכב את זה שוב.

קארין אלהרר: ידידי, אני רוצה להגיד את הדבר הבא.

קארין אלהרר: המסר מכאן לחברות המתפעלות.

קארין אלהרר: אני לא אהסס לנקוט בכל הצעדים העומדים לרשותי כדי שהדבר הזה יקרה.

קארין אלהרר: אני נמצאת בכנסת מ-2013, אני זוכרת דיונים בוועדות השונות מאז על חלוקת הגז.

קארין אלהרר: הגיעו מים עד נפש, לא ניתן למפעלים להיסגר בגלל הדבר הזה.

קארין אלהרר: נמצא על הזום ראש רשות הגז שהוא האדם האמון.

קארין אלהרר: אנחנו רוצים להביא תיקוני חקיקה, ואני אומרת שאני אפעל בכל האמצעים - - -

מיכאל ביטון: תביאו ונגבה אתכם.

קארין אלהרר: אני יודעת שיש כאן גיבוי בכנסת.

קארין אלהרר: מספיק עם הדבר הזה.

קארין אלהרר: אולי ניתן לגראזי, אדוני היו"ר.

מיכאל ביטון: משה גראזי, בבקשה.

משה גראזי: אני אנסה להשיב בדקה על כל מה שנאמר.

משה גראזי: כמו שהגשנו תוכנית לשרה והצגנו אותה בכנסת, גם תקציבית וגם בנושא של אכיפה וחקיקה.

משה גראזי: היו"ר פוגש אותנו כנראה יותר מידי, אנחנו מביאים גם תיקוני חקיקה בנוגע לפישוט רגולציה, גם סמכויות וגם שקיפות.

מיכאל ביטון: אין יותר מידי, תביאו המון, תשפרו את הכל.

משה גראזי: רק כמה נתונים ביחס לשנה שעברה, חיבור צרכנים עלה ב-20%, פריסת הרשת עלתה ב-40%, כמות הקוב המסופקת עלתה ב-25%.

משה גראזי: לגבי התוכנית לפריפריה, גם את זה עדכנו, בסוף 2021 תוקצבו 100,000,000 ₪ כדי שהגז יגיע לקריית שמונה ותפן, לאזור העמקים, לעמק המעיינות.

משה גראזי: כמו שציינת, הוא מגיע לדרום וגם לבתי החולים בצפון.

משה גראזי: לגבי הסבת הפחמיות השרה התייחסה.

משה גראזי: הגז מוכן ל - -, חברת החשמל אמורה להניח את הקו, בימים האלה היא מקבלת את האישור מוועדת הרישוי וזה יסתיים תוך כמה חודשים.

משה גראזי: חדרה גם מוכן מבחינת הגז וצפוי להיות ברבעון הראשון של השנה.

משה גראזי: לגבי יו"ש, שאל חבר הכנסת מקלב, נעדכן שניתנה הנחיה לנתג"ז לקדם את התכנון הסטטוטורי, ובמקביל המנהל האזרחי ואנחנו במשרד נסייע כמובן באימוץ החקיקה שתאפשר את הנגשת הגז גם לאזור של יו"ש.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

קארין אלהרר: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים.

קארין אלהרר: לגבי תקציב המשרד, הקיטון והגידול, צריך לומר את הדברים כמו שהם.

קארין אלהרר: משרד האנרגיה הוא משרד מטה, הוא לא משרד שיש לו תקציבים ייעודיים לביצוע.

קארין אלהרר: יש נתח מאוד גדול של תקציב במשרד שהולך לאחסון גפ"מ.

קארין אלהרר: גודלו של התקציב זה לא הדבר המהותי במשרד, הדבר המהותי הוא ביצוע המשימות באמצעות חברות ממשלתיות, באמצעות המגזר הפרטי, זה הדבר המשמעותי ועל זה אנחנו עובדים.

קארין אלהרר: לגבי גז ורישיונות לחיפוש נפט, אני הצהרתי ביולי השנה, ואני עומדת מאחורי ההצהרה, שאני לא אתן רישיונות חדשים לחיפוש נפט.

קארין אלהרר: חיפוש הנפט באיה הוא חיפוש שניתן לו אישור על ידי קודמי בתפקיד - - -

ניב מאירסון: אבל הרישיון חודש.

קארין אלהרר: זה לא רישיון שחודש, זה רישיון שהוארך בגלל הקורונה.

קארין אלהרר: תראו, הקורונה הביאה אותנו להרבה מקומות שלא היינו רוצים להיות בהם, צריך לומר את האמת.

קארין אלהרר: עדיין יש התחייבות שלטונית ויש נסיבות אחרות, אני לא אוהבת את זה, לא הייתי נותנת רישיון חדש, אבל זה המצב.

קארין אלהרר: לגבי חיפושי הגז, אני מעולם לא אמרתי שאני עוצרת את כל חיפושי הגז, אמרתי שאני לא אתן רישיונות חדשים עד שלא נבין מה מצב משק הגז בישראל.

קארין אלהרר: השנה יהיו שלושה קידוחים מאוד משמעותיים.

קארין אלהרר: אני רוצה לומר שזו בדיוק כוונתי, לא יותר ולא פחות.

ניב מאירסון: נשמח אם תוכלי לדבר גם על מפרץ חיפה.

קארין אלהרר: מתגבשת תוכנית ממשלה סדורה לגבי פינוי התעשייה הפטרוכימית.

קארין אלהרר: משרד האנרגיה הוא שותף בעניין, אבל צריך להבין את הדבר הבא.

קארין אלהרר: משרד האנרגיה צריך להתנהל באחריות ולשמור על רציפות תפקודית.

קארין אלהרר: אנחנו רוצים לוודא שיש לנו מקומות לאחסון כל החומרים.

קארין אלהרר: תראו, לעשות כותרת פופוליסטית, להגיד שפינינו ונגמר, לא.

קארין אלהרר: אם חלילה לא יהיו חומרים שזקוקים להם, יבואו בטענות למשרד האנרגיה, דבר שלא יקרה.

יעקב מרגי: יושב הראש, תכנס לכוננות, מה שייצא מחיפה יגיע ליד הבית שלך בנאות חובב.

מיכאל ביטון: הנגב גדול, אני אגיד להם לשים את זה ליד הבית שלך.

יעקב מרגי: ברוך הבא, הכל אדום ליד הבית שלי, יש עכשיו כלניות.

מיכאל ביטון: ליד הבית שלך שמו את כל פינוי האשפה, אצלנו יש עוד חומרים מסוגים שונים, ברוך השם.

יעקב מרגי: את חירייה העבירו אלינו, אליכם יעבירו את הפטרוכימיה.

אורי מקלב: על התמשכות הזמן לחיבור בתים בחברת חשמל?

קארין אלהרר: תראו, היה מזג אוויר מאוד קיצוני בחורף הזה, לדעתי נשבר שיא הביקוש מאז 2013, זה אירוע מאוד משמעותי.

קארין אלהרר: גם ב-2013 היה כאן אירוע גדול.

קארין אלהרר: במזג אוויר קיצוני קורים דברים קיצוניים.

קארין אלהרר: אגב, זה לא מיוחד לאזורים מסוימים, אני גרה בראשון, היועצות שלי גרות בהרצליה ורמת גן, גם שם היו ניתוקים ארוכים.

קארין אלהרר: האם צריך לטפל בזה?

קארין אלהרר: כן.

קארין אלהרר: חברת החשמל גם בסערה באה וטיפלה בניתוקים.

קארין אלהרר: האם צריך לטפל בכלל ברשת החשמל?

קארין אלהרר: התשובה היא חד משמעית כן, אנחנו עוסקים בזה.

יעקב מרגי: הפרדה, ייצור לבד והולכה לבד, הגיע הזמן.

אורי מקלב: דיברנו על זמן של חיבור חשמל לבתים.

קארין אלהרר: כיום בונים שכונה בלי לחשוב עד הסוף על כל התשתיות מסביב.

קארין אלהרר: אנחנו פועלים כדי שזה יהיה מהתחלה.

קארין אלהרר: אני לא באה להגן על מה שצריך לטפל בו, מה שצריך לטפל יטופל.

קארין אלהרר: חברת החשמל פועלת, ומה שהיא לא עושה מספיק טוב היא תתקן.

קארין אלהרר: בנקודה הזאת אין מחלוקת, אף אחד לא מושלם.

קארין אלהרר: אנחנו פועלים כדי להנחות שלא יהיו מצבים של ניתוקים, שלא יהיו מצבים של היעדר חיבוריות, גם באנרגיות המתחדשות הם באים ומדווחים לי, אם לא מספיק טוב אנחנו מדרבנים לעוד.

קארין אלהרר: הייצור הולך ויורד בחברת החשמל, מוכרים תחנות כוח, זו הרפורמה.

קארין אלהרר: שוב, זה תהליכים, זה לא מהיום למחר.

קארין אלהרר: לגבי הסכם הגז, זה נמצא בבחינה על ידי רשות החשמל ויגיע אליי.

קארין אלהרר: שוב, רשות התחרות מעורבת.

קארין אלהרר: אני לא מכירה את כל הפרטים, אני מניחה שגם את לא.

יעקב מרגי: אני לא נרגע כשאומרים לי רשות התחרות, לצערי הרב.

קארין אלהרר: זה משהו שאני לא אחראית לו.

יעקב מרגי: חשוב שתדעי את זה.

מיכאל ביטון: עליי היו כלנה, מה שנקרא.

מיכאל ביטון: שר טוב לוקח אחריות רחבה, וראינו פה לא השלכת אחריות אלא לקיחת אחריות.

קארין אלהרר: אז אני אומרת, בסוף אנחנו נבחן את הדברים.

קארין אלהרר: אני רוצה להעיר הערה בלי שאני יודעת מה יהיה בסוף.

קארין אלהרר: מכיוון שלא ישבנו בחדרי המשא ומתן ומכיוון שאנחנו לא יודעים באמת מה הם התנאים, הייתי נזהרת מלבקר קטגורית את ההסכם הזה.

קארין אלהרר: צריך לראות את כל התנאים, צריך לראות את כל ההסכמות שהושגו.

קארין אלהרר: צריך להבין עד כמה באמת יהיה צורך בשימוש בכמויות הגז שנרכשות.

קארין אלהרר: כל אלה יתנו תמונה טובה יותר, אבל זה נמצא בבחינה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: אני חושב שאם יש חבר כנסת שירצה ממך הבהרות, בואי נסכם את הדבר הבא.

מיכאל ביטון: חברי כנסת שירצו הבהרות, העמקה או פתרונות ספציפיים יפנו אליכם בכתב ואתם תשיבו בכתב.

מיכאל ביטון: אני רוצה לנוע אל סיכום הפגישה שלנו והדיון הזה.

מיכאל ביטון: אני קודם כל רוצה לברך אותך, השרה, גם על הכנת הדיון - - -

קארין אלהרר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו על חוק האקלים, זה נושא שדובר עליו רבות.

קארין אלהרר: אני בעד חוק האקלים, אני שמה את זה על השולחן, אבל אני חושבת שמדובר בנושא שיש לו השלכה מאוד רחבה לא רק על הגנת הסביבה, לא רק על האנרגיה, אלא גם על התעשייה, על התחבורה ועל החקלאות.

קארין אלהרר: לכן אני חושבת שזה לא נושא שצריך להיות באחריות ובסמכות של משרד מבין המשרדים הללו, אלא זה צריך לשבת במשרד ראש הממשלה או מישהו מטעמו, כדי שתהיה לו יכולת וראייה מרחבית טובה יותר.

קארין אלהרר: אני בעד, ליאור המנכ"ל נמצא בדיונים, אנחנו לא מסכלים את זה בניגוד לדיווחים שמושמעים, חשוב לומר.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: כבוד השרה, דיון טוב אצלנו מתחיל בהכנה טובה ובחומרים טובים, שלחתם חומרים, התכוננתם והצגתם.

מיכאל ביטון: אני גם רואה את רמת הפניה של חברי הכנסת, זה מתואם.

מיכאל ביטון: אם אתה נגיש, עונה ומטפל בשוטף, כשמגיעים לוועדה - - זה נכון, לא?

קריאה: במיוחד אחרי הדיון של אתמול.

מיכאל ביטון: אם אתה נגיש - - -

אורי מקלב: יש דוגמאות טובות ויש דוגמאות לא טובות.

מיכאל ביטון: זה קשור לשרה, לנגישות השרים לחברי כנסת באופן שוטף.

מיכאל ביטון: השר, המנכ"ל והבכירים, כשהם עונים, מתייחסים ופותרים בעיות בשטח, רמת הביקורת והשאלות הנוקבות שעוות כאן בדיון הן קטנות יותר.

מיכאל ביטון: אני רוצה להגיד לך שגם העבודה השוטפת של המשרד מול הוועדה היא טובה ואפקטיבית, חוקקנו חוקים, מחוקק, נעשה מה שצריך כדי לתת לך להוביל את משק האנרגיה, להוזיל את יוקר המחייה ולשרת את הציבור.

מיכאל ביטון: לצד המהלך הטוב והדיון הטוב הוצבו פה אתגרים.

מיכאל ביטון: ממשלה לא נבחנת בחודשים הראשונים לקיומה, אבל יהיה כזה דיון במושב הבא לפי חוק, ושם אנחנו צריכים ניצנים של הצלחות.

מיכאל ביטון: אנחנו צריכים עוגנים של הנה, הממשלה אמרה שתוך שנה תהיה אנרגיה מתחדשת, אז 3%-2% ראשונים צריכים להופיע על המפה כבר השנה.

מיכאל ביטון: פתרונות הגז שלא הגיע למפעלים, סוגיות שעלו פה מחברי הכנסת, עכשיו זה רמה של אסטרטגיה, תכנון, מהלכים, זריעת הזרעים והקצאת הכספים, במושב הבא נרצה דיבור תוצאתי ופתרון בעיות.

מיכאל ביטון: תודה רבה לשרה ולמנכ"ל, הישיבה נעולה.