ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 239, 2022-03-07 09:00

אלכס קושניר: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: היום יום שני, 7 במרס 2022.

אלכס קושניר: ד' אדר ב' התשפ"ב.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים את דיוני הוועדה.

אלכס קושניר: כמובן על רקע האירועים שקורים באוקראינה אנו מתמודדים עם הרבה מאוד סוגיות שקשורות לסוגים שונים של פליטים, אם זה זכאי חוק השבות שאמורים להגיע לישראל ומשרד הקליטה מטפל בהם, ואם זה פליטים שאינם זכאי חוק השבות.

אלכס קושניר: גם סביבם מנסים לגבש מדיניות הגירה חדשה אבל יש אוכלוסייה אחת שפחות נגענו בהם, וזה ישראלים שחוזרים מאוקראינה.

אלכס קושניר: את האוכלוסייה הזו אני מחלק לשני חלקים עיקריים – אחד זה המשפחות שחוזרות משם אחרי תקופה כזו או אחרת של מחיה שם, כל אחד וסיבותיה, והדבר השני זה הסטודנטים והסטודנטיות שלומדים ולומדות שם במגוון אוניברסיטאות ופקולטות, ויש לראות איך נותנים גם להם פתרונות.

אלכס קושניר: כל מי שחוזר מאוקראינה, ולא משנה על רקע מה הוא חוזר או מאיזו סיבה היה שם, הוא חוזר לפליט.

אלכס קושניר: זה אנשים שעזבו את כל מה שיש להם, את כל החיים שלהם וחוזרים לפה.

אלכס קושניר: לכן ההתייחסות חייבת להיות בהתאם, זהה.

אלכס קושניר: גם העולים שחוזרים והעולים כן מקבלים סיוע – אני מברך על החלטת השרה על סיוע תוספתי לעולים החדשים שעליו התבשרנו אתמול, אבל גם חייב לתת דגש על כל מה שקשור לתושבים חוזרים למיניהם לפני חמש שנים, אחרי חמש שנים.

אלכס קושניר: מצב השגרה שבו התושבים החוזרים שחוזרים ,

אלכס קושניר: לכאן וחייבים לשלם פדיון כדי להיות זכאים לשירותי בריאות הוא אינו יכול להיות רלוונטי למה שקורה עכשיו, ומעבר לזה, גם הסיוע הכספי לאותם תושבים חוזרים, חייב להישקל על-ידי משרד הקליטה כי שוב - אנשים עזבו הכול, את בתיהם, את רכושם.

אלכס קושניר: הרבה פעמים לא הצליחו להוציא את הכסף שיש להם בחשבונות הבנק.

אלכס קושניר: הגיעו לפה בלי כלום.

אלכס קושניר: פליטים לכל דבר ועניין.

אלכס קושניר: לכן אני מבקש ומצפה גם ממשרד הקליטה וגם ממשרד האוצר וגם מביטוח לאומי ואני יודע שהמנכ"ל של ביטול לאומי פועל בכיוון הזה, לייצר פתרון הוליסטי לאותן משפחות שחוזרות לכאן, ובנוגע לסטודנטים חשוב לדאוג אנו כמדינה לכך, שהסטודנטים האלה יוכלו להמשיך לימודיהם כאן בארץ לפחות לתקופת ביניים עד שאנו מבינים מה קורה באוקראינה.

אלכס קושניר: אני נמצא בקשר עם חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין שנמצאת כאן, חברת הוועדה, בנושא הסטודנטים שנמצאים באוקראינה, ללא הבדל דת, גזע ומין - כל מי שלומד שם חייב לקבל מענה אקדמי כזה או אחר בישראל, אפילו לתקופת ביניים.

אלכס קושניר: אחר כך יוכלו לחזור ולהמשיך לימודיהם.

אלכס קושניר: נתחיל משרד הקליטה.

אלכס קושניר: אבקש סקירה של כמה תושבים חוזרים לדעתכם לפי הנתונים שיש להם, חזרו בעשרת הימים האחרונים, מה הסיוע שאתם נותנים להם, ואיך אתם מתכוונים לשנות את המדיניות הקיימת.

אלכס קושניר: בבקשה.

אריק אוזן: בוקר טוב.

אריק אוזן: ממה שידוע לנו כרגע, עולים תושבים חוזרים בודדים הגיעו לארץ כי אנו לא מקבלים נתון עליהם עד שהם לא פונים אלינו ומבקשים סיוע מהלשכות שלנו, אבל לפי הנתונים הקיימים שאנו מדברים על עולים שבעבר עלו מאוקראינה ועזבו, שמבחינתנו זה המסה הקריטית של הפוטנציאל, אנו מדברים על יותר מ-50,000 תושבים חוזרים.

אריק אוזן: אין לנו נתון כרגע לדעת בוודאות שהם חזרו לאוקראינה – יכול להיות שעברו למדינה אחרת אבל זו החשיפה המקסימלית שאליה אנו מתייחסים.

אלכס קושניר: אתם נמצאים בקשר מול רשות האוכלוסין וההגירה כדי לוודא שהאנשים האלה חוזרים?

אלכס קושניר: האי להם יש נתונים.

אריק אוזן: ביררתי.

אריק אוזן: אנו מנסים להדק את הקשרים כדי לקבל נתונים.

אריק אוזן: אולי אנו בעצמנו ניזום פנייה אליהם ולא נחכה שהם יפנו אלינו, כלומר ננסה לקבל נתונים מהם.

אלכס קושניר: מה, הם נמצאים במדינה אחרת?

אריק אוזן: כולנו נמצאים במצב חירום, ואנו פועלים כל יום עם נושא חדש, עם סוגיה חדשה ומטפלים בה הכי מהר שאנו יכולים.

אריק אוזן: אנו משתדלים ועושים הכול כדי לתאם את כל המערכות יחד.

אופיר כץ: אני בטוח, וכולנו באותו מאמץ, אבל אחרי עשרה ימים שאנחנו במצב הזה ועדיין לא פניתם לרשות האוכלוסין וההגירה, חשבתי שאתה מדבר על אותם אזרחים שחזרו.

אריק אוזן: עיקר המאמץ היה לגבי עולים חדשים.

אריק אוזן: מסוף שבוע שעבר התחלנו לתת התייחסות לתושבים חוזרים וניתן את מלוא המאמץ כפי שעשינו עד כה לגבי עולים חדשים.

אריק אוזן: לגבי הסיוע שאנו מתכוונים להוסיף, כפי שהזכרת, אדוני היושב-ראש, אנו כן, כפי שהיו במבצעים בעבר כשרצינו לעודד חזרת ישראלים ששוהים בחו"ל, גם פה אנו רוצים לשלם את פדיון ביטוח בריאות לתושבים חוזרים כדי שלא יצטרכו להמתין תקופת המתנה של שישה חודשים או לשלם את זה מכספם.

אלכס קושניר: אתם תשלמו לביטוח לאומי?

אריק אוזן: נכון לעכשיו, התוכנית היתה לעשות את זה כפי שנעשה בעבר, דהיינו שתושב חוזר ישלם ואנו נחזיר לו מיידית.

אלכס קושניר: זה לא המצב היום.

אריק אוזן: אוקיי.

אריק אוזן: אני רושם לעצמי ואעדכן את המשרד כדי שנהיה בהתחשבנות ישירה מול הביטוח הלאומי, ושהעולה לא יצטרף להוציא מכספו, שייתכן שאין לו.

אריק אוזן: בנוסף, אנו מדברים על הבטחת אבטחה שמגיעה לכל תושב חוזר כשמגיע לארץ עד שלושה חודשים.

אריק אוזן: אנו גם ניתן את הסיוע הזה.

אריק אוזן: וסיוע נוסף חריג של קרן מחוז, חד פעמי, שאנו נותנים לתושבים חוזרים שנמצאים במצוקה כלכלית.

אלכס קושניר: מה גובה הסכום?

אריק אוזן: סיוע חד פעמי של 1,250 שקל שאפשר להפכיל במקרים חריגים.

אריק אוזן: זה סיוע ממוצע.

אריק אוזן: לפעמים עולה בין אלף עד אלפיים שקל בערך.

אלכס קושניר: למה אתם לא שוקלים להגדיל את זה?

אלכס קושניר: אנשים חוזרים בלי כלום.

אלכס קושניר: זה לא מצב שגרה.

אלכס קושניר: זה לא מצב שבו אתה יודע לעשות מבחן הכנסה ולבדוק את המשפחה שחוזרת ובאמצעות קרן מנהל מחוז לתת לה סיוע.

איימן עודה: אפשר לחזור על הנתונים - כמה משלמים?

אריק אוזן: סיוע ממוצע של 1,250, חד-פעמי.

אריק אוזן: אפשר להכפיל אותו במקרים חריגים.

אריק אוזן: אני רושם את הערת היושב-ראש ואעביר את זה למשרד.

אופיר כץ: מה זה תושב חוזר?

אופיר כץ: של כמה שנים שלא היה בארץ?

אריק אוזן: מבחינת המשרד החל משנתיים מדובר בתושב חוזר.

אריק אוזן: רוב הסיועים במצב שגרה ניתנים אחרי חמש שנים שהוא לא נמצא בארץ, ואנו מדברים על סיוע בעיקר בתחום התעסוקה.

אופיר כץ: אם ביקר בארץ?

אלכס קושניר: הסיוע שנתתם בשגרה היה אחרי חמש שנים.

אלכס קושניר: מה קורה עכשיו?

אריק אוזן: הסיועים שעכשיו מניתי לא נבחן את הסוגיה של חמש שנים.

אלכס קושניר: גם לא את הסוגיה של מרכז החיים?

אריק אוזן: נמצאת בזום מנהלת תחום תיעוד וזכאות, דוריס, שתוכל לענות על השאלות האלה.

דוריס קריאף: בוקר טוב.

דוריס קריאף: אני מעדכנת שמבחינת הביטוח הלאומי לעניין הפדיון אתמול קיבלתי טלפון שאני לא אהבתי, שהפתרון שלהם למתן שירותים לתושבים חוזרים מייד או לישראלים, יפתחו להם שירותים אבל ייצרו להם חוב עתידי.

דוריס קריאף: אתם יודעים מה זה חוב עתידי של דמי הפדיון בעתיד לישראלי?

דוריס קריאף: חוב לביטוח הלאומי זה דבר נורא ואיום.

דוריס קריאף: אנו לא אוהבים את הפתרון הזה.

דוריס קריאף: אני מעדכנת.

אלכס קושניר: משרד האוצר.

דניאל בלנגה: מנכ"ל ביטוח הלאומי דיבר אתנו אתמול בעניין.

דניאל בלנגה: אנו עדיין חושבים מה המנגנון הנכון שבו נעשה את זה.

אלכס קושניר: אתה יכול לומר לפרוטוקול שלא ייווצר חוב עתידי לאותם אנשים שמגיעים עכשיו שהם פליטים?

דניאל בלנגה: אני מתנצל, אני עוד צריך לבחון את זה.

אלכס קושניר: אני חושב שאתם לא מבינים את האירוע.

אלכס קושניר: אתם נמצאים עשרה ימים בתוך מלחמה והגיעו הרבה מאוד ישראלים מאוקראינה.

אלכס קושניר: כל מי שנמצא בשטח ומדבר עם אנשים, מכיר את זה ומבין את זה.

אלכס קושניר: אתם נמצאים בפלנטה אחרת ואין לכם נתונים.

אלכס קושניר: אתם גם לא מוכנים במהלך בזק לבחון, איך אנו מגיעים למצב שלאנשים האלה שמגיעים לארץ אין חוב עתידי לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על אזרחי ישראל.

אלכס קושניר: לא על עולים ולא על פליטים.

אלכס קושניר: אני מדבר על אזרחים.

אימאן ח'טיב יאסין: חוץ מזה, כל השאלה של הנתונים, כל מי שנכנס לארץ רשום.

אימאן ח'טיב יאסין: זה בשליפת כפתור אפשר להוציא את כל הנתונים לגבי האנשים שנכנסו וחזרו.

אריק אוזן: לנו במשרד העלייה והקליטה אין הנתונים האלה.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: אם לא תפנו לרשות האוכלוסין וההגירה לא תדעו.

אריק אוזן: נעשה את זה במיידי.

אלכס קושניר: בבקשה, דוריס.

דוריס קריאף: זה מבחינת דמי פדיון.

דוריס קריאף: מבחינת הכרה כתושב חוזר - בשגרה כל מי ששהה מעל שנתיים לחו"ל לא נשלח לו כל הכללים האלה על ידי מדינת ישראל.

דוריס קריאף: מוכר אצלנו תושב חוזר.

דוריס קריאף: כפי שאריק אמר, הזכות העיקרית היא לכאלה ששהו מעל חמש שנים.

דוריס קריאף: אנו המלצנו לפתוח גם לכאלה ששהו מעל שנתיים באוקראינה.

דוריס קריאף: אני מאמינה שזה יתקבל.

דוריס קריאף: המלצנו להנהלת המשרד – הכנו מסמך עם המלצות.

אלכס קושניר: למה הנהלת המשרד לא פה?

אלכס קושניר: כתוב לי שמשנה למנכ"ל צריך להיות בזום.

אלכס קושניר: הוא נמצא?

דוריס קריאף: לא.

דוריס קריאף: הוא מתכונן לקבינט.

דוריס קריאף: יש לנו תכף קבינט.

דוריס קריאף: המלצנו גם, כפי שאריק אמר, אני עשיתי בדיקה בקרב עולי אוקראינה, שבעבר עלו, יש 60,000 שאינם בישראל שעזבו את ישראל ולא מיצו את תום תקופת הזכאות שלהם.

דוריס קריאף: מתוכם יש אנשים לא מימשו את מלוא סל הקליטה שלהם.

דוריס קריאף: כפי שאתה יודע, אין גרירת זכאות לסל.

דוריס קריאף: גם את זה המלצנו ובדקנו.

דוריס קריאף: מדובר בעלות של 40 מיליון שקלים לתוספת לסל קליטה.

אלכס קושניר: זה כדי להשלים את מה שלא קיבלו בעבר?

דוריס קריאף: כן, כי אין גרירת זכאות בשגרה.

דוריס קריאף: לכן זה סיוע שיכול לסייע להם, לאותן משפחות שזכאיות ולא קיבלו את מלוא סל הקליטה.

דוריס קריאף: שאלו לגבי תושבות, אנו לא עושים הצהרת כוונות.

דוריס קריאף: אנו לא כמו הביטוח הלאומי – המשכת לישראל.

דוריס קריאף: הוא רק חותם שהוא מבקש את מעמדו של תושב חוזר.

אלכס קושניר: אבל כדי לקבל את המעמד של תושב חוזר אתם בוחנים כמה זמן היה או לא היה בארץ.

דוריס קריאף: אנו בודקים.

דוריס קריאף: מותר לו על כל שנת היעדרות 122 יום לשהות.

דוריס קריאף: יש ועדות חריגים, ועדות ערעורים.

דוריס קריאף: גם בזה נהיה גמישים בדיוק כפי שהיינו גמישים בקורונה.

אלכס קושניר: על כל שנת היעדרות בחו"ל מותר לך להיות 122 ימים בארץ.

אלכס קושניר: אם תהיה פחות מזה, תהיה זכאי למעמד תושב חוזר.

אלכס קושניר: זה כמעט חצי שנה.

אלכס קושניר: אם היית בארץ פחות מ-122 יום בשנה קלנדרית, תהיי זכאית למעמד תושב חוזר.

אלכס קושניר: אני מדייק, דוריס?

דוריס קריאף: 122 יום זה ארבעה חודשים.

דוריס קריאף: מדברים על אזרחים ישראליים.

דוריס קריאף: אנחנו לא מסתכלים על דת.

דוריס קריאף: רק ישראליים.

אלכס קושניר: לגבי קרן נמלטים, מה קורה שם עבור העולים?

דוריס קריאף: כל מי שעולה מאוקראינה החל מ-24.2 שתאריך עלייתו אישרנו בוועדה הבין-משרדית, עשינו ועדה מזורזת, ואישרנו קרן נמלטים.

דוריס קריאף: יחיד זכאי ל-6,000 שקלים, זוג עולים ל-11,000 שקל ומשפחה ל-15,000 שקל במיידית לצורך הצטיידות ראשונית.

דוריס קריאף: גם אוקראינה נמצאת במדינות שאת שמן אנו לא יכולים לומר.

אלכס קושניר: אתם יכולים לשקול צירוף תושבים חוזרים לקרן נמלטים?

אלכס קושניר: כי הם נמלטים.

דוריס קריאף: קטונתי.

דוריס קריאף: לא יודעת.

אלכס קושניר: עזבי מבחינת כסף.

אלכס קושניר: מבחינת הנהלים, חוק.

דוריס קריאף: אני לא חושבת כי הוועדה שזכאי חוק השבות שנמלטים מאזורי קרבות.

אלכס קושניר: יש פה קרבות.

אלכס קושניר: אין ספק.

אימאן ח'טיב יאסין: אנשים השאירו הכול שם.

אימאן ח'טיב יאסין: אין לאנשים כתובת בחו"ל.

דוריס קריאף: ברור, אבל הנוהל, התקציב הייעודי הזה כבר שנים מיועד לעולים.

אלכס קושניר: כבר שנים לא היתה מלמה בסדר גודל כזה בעולם.

אלכס קושניר: צריך להתחיל לחשוב גמיש יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: היא דיברה על שנתיים זכאות תושב חוזר.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד שני אומרת: פחות מ-120 יום בארץ כל שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך גם את השנתיים?

אלכס קושניר: תסבירי לגבי הזכאות לתושבים חוזרים.

דוריס קריאף: אסביר.

דוריס קריאף: ישראלי שיצא מישראל, חוזר נאמר היום, 7 במרס 2022.

דוריס קריאף: הולכים אחורה, 7 במרס 2021, סופרים אם לא חרג מביקורים מעל 122 יום וכך הלאה.

דוריס קריאף: עד חמש שנים אחורה או עד שנתיים, תלוי בתקופת השהייה שלו.

דוריס קריאף: עד 122 יום ביקורים בכל שנת היעדרות לא נחשבת כשיבה לישראל.

אימאן ח'טיב יאסין: הבנתי, אבל הוא צריך להיות שנתיים בחו"ל?

אימאן ח'טיב יאסין: העיקרון השני פחות מ-122 יום אבל זה לא שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: למשל סטודנטים שיצאו ללמוד היו פה 80 יום והם רק שנה בחו"ל, אז הם תושבים חוזרים או לא?

דוריס קריאף: הם לא תושבים חוזרים.

אחמד טיבי: זה מינימום שנתיים.

אחמד טיבי: האם זה נכון?

אלכס קושניר: זה נכון.

אלכס קושניר: אני רוצה שנפריד בין שני סוגי אוכלוסייה – משפחות שחוזרות זה סיפור אחד, שהם פליטים ומשאירים הכול מאחור ובאים לפה במעמד של פליטים גם אם יש להם תעודת זהות כחולה ודרכון ישראלי.

אלכס קושניר: לעומת זאת סטודנטים שחוזרים, חוזרים למשפחות שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל הם השאירו הכול שם.

אימאן ח'טיב יאסין: שילמו שכר דירה, ציוד.

אלכס קושניר: זה לא אותו דבר.

אלכס קושניר: תודה, דוריס.

אלכס קושניר: מאיר שפיגלר, מנכ"ל ביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: אני מתנצל – חשבתי שהישיבה תהיה ב-09:00.

אלכס קושניר: היתה אמורה להיות אבל בגלל הפקקים.

מאיר שפיגלר: נאלצתי לצאת.

מאיר שפיגלר: לא שמעתי את הרישא של הישיבה.

מאיר שפיגלר: אני רוצה לומר לנוכחים לגבי הביטוח הלאומי, עשינו מעשה שבוע שעבר בשלישי-רביעי לגבי הנושא של זכאות לקבל סעד רפואי למי שנדרש לכך.

מאיר שפיגלר: בין יתר הדברים הענקנו מבלי להידרש כרגע לכל ההליך הבירוקרטי של בדיקת מרכז חיים לתת לכל אחד מאלה שהם תושבים חוזרים, תעודת תושב, שמאפשרת לו לקבל את ביטוח הבריאות.

מאיר שפיגלר: יש כמה דברים שראוי שייאמרו: אחד, לגבי אלה שיש להם ילדים מתחת לגיל 18, הילדים מקבלים ביטוח בריאות מיידית.

מאיר שפיגלר: לגבי נשים שכורעות ללדת כנ"ל – מקבלים את מלוא הסיוע הבריאותי מיידית, ללא שום קשר לתקופת הכשרה.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי אנשים שנדרשים לטיפול מציל חיים.

מאיר שפיגלר: מי לא נמצא בקטגוריה הזאת – מי שמעל גיל 18 ולא נמצאים במצב של צורך בטיפול רפואי מציל חיים.

מאיר שפיגלר: בהקשר הזה גם מצאנו פתרון.

מאיר שפיגלר: אנחנו, ככל שיש מצב שמי מהאנשים שיגיעו כרגע כאן תושבים חוזרים יידרש לטיפול רפואי, אנו נטפל בהסדרת התשלום בגין כביכול פדיון תקופת ההמתנה של חצי השנה שהם נדרשים לעבור כדי לא לשלם את ה-12,210 שקלים, משהו כזה, ואנו נקזז לאחר מכן מקצבאות שיהיו זכאים להם את הסכום בצורה מידתית.

מאיר שפיגלר: למרות זאת פנינו לאגף תקציבים, בין היתר אחרי שיחה שהתקיימה איתך בסוף שבוע שעבר.

מאיר שפיגלר: דיברתי עם אלי בינג ואתמול בלילה גם עם דני- - - דרך המלך זה כמובן שיהיה בק טו בק מול הביטוח הלאומי ממשרד האוצר לגבי אותו סכום של 12,210 שקלים, ואז הדבר הזה הוא לגמרי שקוף, פשוט, מיידי ואין איתו בעיה.

מאיר שפיגלר: למרות זאת, וזה העיקר, אנחנו מבחינת הביטוח הלאומי לא נעמוד בצד שיהיה מצב שמישהו זקוק לטיפול רפואי ולא יוכל לקבלו גם אם אין לו ה-12,000 שקלים.

מאיר שפיגלר: הרי הם באים לכאן כמי שברחו ממקום.

מאיר שפיגלר: הם לא באו בצורה טבעית.

מאיר שפיגלר: הם לא עלייה חוזרת של ימים כתיקונים.

מאיר שפיגלר: מדובר פה במקרה חריג לחלוטין.

מאיר שפיגלר: לכן קיבלנו את ההחלטות האלה.

מאיר שפיגלר: אני עדיין אומר שהדבר הנכון ביותר לעשות זה להסדיר את הנושא של אותם תשלומים שייווצרו ככל שיהיו כאלה עם אגף התקציבים בבק טו בק.

מאיר שפיגלר: עוד דבר, עם משרד הקליטה פעלנו אתמול.

מאיר שפיגלר: גייסנו צוות מהביטוח הלאומי בחמישה אזורים ברחבי הארץ, בעיקר במקומות שהם רווי בתי מלון, שלשם כנראה הולכים להעביר את מרב האנשים שיבואו ואין להם מי שיקלוט אותם בארץ.

מאיר שפיגלר: נגיע לאותם אתרים וניתן את מלוא השהות מבחינת ביטוח לאומי.

מאיר שפיגלר: כלומר מיצוי זכויות לכל אחד מהתושבים שיחזרו.

מאיר שפיגלר: נעשה זאת בתיאום משרד הקליטה ועם אנשים שיהיו בכל אחד מבתי המלון האלה.

מאיר שפיגלר: התארגנו כדי לבצע את המשימה הזאת.

מאיר שפיגלר: אני מדבר על תושבים חוזרים.

אלכס קושניר: גם תושבים חוזרים זכאים למלון?

אריק אוזן: תושבים חוזרים ששהו בארץ עד שלוש שנים לפני שעזבו.

אריק אוזן: ההנחה היתה שמי ששהה מעל שלוש שנים השאיר דירה אחריו או יש לו משפחה שיכול לחזור אליה.

אלכס קושניר: זה לא אמור להיות הפוך?

אלכס קושניר: אדם שמנתק את הקשר וגר בחו"ל.

אריק אוזן: שהה לפחות שלוש שנים לפני שעזב את הארץ.

אריק אוזן: אני לא מדבר על התקופה שלו בחו"ל.

אלכס קושניר: אדם שחי בארץ שלוש שנים ועזב, עד שלוש שנים – זכאי.

אלכס קושניר: מעבר לשלוש שנים – לא זכאי.

אלכס קושניר: אז לא תפגוש את האנשים האלה במלונות, מאיר.

מאיר שפיגלר: ממה שקיבלנו ממנכ"ל משרד הקליטה, שמדובר בסדר גודל של מאה מלונות.

מאיר שפיגלר: אני מדבר על מה שנאמר לנו.

אלכס קושניר: אני מדבר מבחינת הגדרת אוכלוסייה.

אלכס קושניר: הוא אומר שמי שיגיע למלונות האלה זה מי שעזב את הארץ לפני שלוש שנים שהיה פה.

אריק אוזן: רוב המלונות יאוכלסו על ידי עולים חדשים.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: זה אומר שכל שאר הישראלים שחוזרים בכלל לא במלונות האלה.

מאיר שפיגלר: אין לי נתונים לגבי מי שחוזר.

מאיר שפיגלר: מי שיגיע לבתי המלון ויהיה תושב חוזר, אנו נטפל בו על בסיס מה שסוכם עם משרד הקליטה.

מאיר שפיגלר: אם יוטל עלינו לטפל גם בעולים חדשים שישוכנו שם, נעשה את זה.

מאיר שפיגלר: לגבי עולים חדשים, אם הם מעל גיל 62 או 67, אם מדובר באשה או בגבר, הם מייד מקבלים קצבה אוטומטית שנקראת קצבת אזרח ותיק, גמ"ז – גמלת אזרח ותיק מיוחדת.

מאיר שפיגלר: אמרתי גם לאנשי אגף תקציבים – יש אנשים נכים, יש אנשים שמגיעים כבר ככה עם כל מיני מגבלות וברגע שאנחנו מעניקים להם תעודת תושב, הם זכאים לקבל את כל הקצבאות האלה.

מאיר שפיגלר: גם זה צריך לראות מה אנו עושים איתו כי לא מדובר רק בנושא הבריאותי – הבריאותי הוא בראש ובראשונה.

מאיר שפיגלר: אבל יש גם קצבאות שהם זכאים להן מתוקף היותם תושבים בהגדרה ויש לתת על זה את הדעת.

אלכס קושניר: אגף התקציבים, הנושא של פדיון ביטוח בריאות.

דניאל בלנגה: ברור לנו שהכי חשוב זה שיהיה ביטוח בריאות מהיום הראשון לכל מי שמגיע.

דניאל בלנגה: לגבי המנגנון, מנכ"ל ביטוח לאומי דיבר אתנו אתמול, לגבי ההצעה שלו, אנו עדיין בוחנים אותה.

מאיר שפיגלר: גם שבוע שעבר דיברתי אתכם.

מאיר שפיגלר: אנו לא מחכים.

מאיר שפיגלר: אנו פועלים לפני כן.

דניאל בלנגה: נחשוב מה המנגנון הכי נכון לעשות את זה אבל הכי חשוב שלכולם יהיה ביטוח בריאות מהיום הראשון.

אלכס קושניר: כרגע יש להם ביטוח בריאות, רק נוצר להם חוב עתידי.

מאיר שפיגלר: אין אחד שלא יקבל מבחינת ביטוח לאומי.

אופיר כץ: אז למה עשית את ההפרדה?

מאיר שפיגלר: כי לפי חוק, אלה שהם מעל גיל 18, למרות שיש להם תעודת תושב, כדי לא להמתין חצי שנה, הם צריכים לפרוע את תקופת ההמתנה וזה סדר גודל של 12,210 שקלים בחוק.

מאיר שפיגלר: אנו מצאנו פתרון כרגע כן לתת להם את זה על בסיס המנגנון שאמר כרגע יושב-ראש הוועדה כדי שלא ייווצר מצב שמישהו זקוק לטיפול רפואי ולא יקבל אותו.

מאיר שפיגלר: מתחת לגיל 18 אין צורך.

מאיר שפיגלר: וגם יולדות לא צריכות וגם טיפולים מצילי חיים לא צריך.

אלכס קושניר: לגבי הבטחת הכנסה - מי מקבל ומי לא?

אריק אוזן: כל תושב חוזר זכאי להבטחת הכנסה.

אריק אוזן: במצב רגיל, מי ששהה בחו"ל בין שנתיים לשלוש מקבל חודש אחד של הבטחת הכנסה, שלוש עד ארבע מקבל חודשיים, ומעבר לחמש מקבל שלושה חודשים.

אריק אוזן: זה המצב הרגיל.

אריק אוזן: אנו מדברים על לתת שלושה חודשים באופן רוחבי לכולם.

אלכס קושניר: מתי זה קורה?

מאיר שפיגלר: אנו בדיוק מגישים את המסמך למשרד האוצר.

אלכס קושניר: משרד האוצר, מה דעתכם?

דניאל בלנגה: התחלנו גם הבוקר אחרי שדיברתי עם אריק ונמשיך היום, לראות שאף אחד לא נופל בין הכיסאות כלומר או שהוא מקבל הבטחת הכנסה ממשרד הקליטה או מקבל הבטחת הכנסה מביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: אנו לא בטוחים שיש מי שהוא לא תחת שתי ההגדרות.

דניאל בלנגה: או אתה במשרד הקליטה או אתה בביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: כלומר בעיקרון כל עוד יש להם שנתיים שהם היו בארץ, הם בכל מקרה זכאים לביטוח לאומי.

דניאל בלנגה: אם בעבר היית שנתיים במדינת ישראל כאזרח.

אלכס קושניר: אני חוזר אחרי עשרם שנה בחו"ל.

אלכס קושניר: זכאי להבטחת הכנסה מביטוח לאומי?

דניאל בלנגה: אם היית במהלך עשרים השנה שנתיים בארץ כאזרח- -

אלכס קושניר: נולדתי בארץ.

אלכס קושניר: עזבתי את הארץ לעשרים שנה בחו"ל.

אלכס קושניר: חזרתי אחרי עשרים שנה.

אלכס קושניר: אני זכאי להבטחת הכנסה מביטוח לאומי?

מאיר שפיגלר: אם חזרת ואתה מקבל סטטוס של תושב, אתה זכאי לקבל את כל הקצבאות של הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: לא משנה כמה זמן היית בחו"ל.

אלכס קושניר: עליתי לארץ.

אלכס קושניר: עזבתי אחרי שלוש שנים.

אלכס קושניר: חוזר אחרי שנה.

אלכס קושניר: אני מקבל?

דניאל בלנגה: כן, מהיום הראשון.

אלכס קושניר: עליתי לארץ, עזבתי אחרי שנה.

אלכס קושניר: אני לא זכאי מביטוח לאומי, וממשרד הקליטה לחודש.

אריק אוזן: במצב הרגיל.

אריק אוזן: אנו עכשיו מדברים על לתת שלושה חודשים לכולם.

אלכס קושניר: איזה עוד סוגי פתרונות אתם חושבים עליהם, משרד הקליטה?

אריק אוזן: כפי שדוריס הזכירה אנו גם בוחנים לגבי גורר הזכאות אנשים שעלו ושהו פחות משנה אחת ולא מיצו את מלוא הזכויות שלהם כעולים חדשים.

אריק אוזן: במצב רגיל אנשים כאלה שחוזרים לארץ, לא זכאים להשלמת סל הקליטה שלהם.

אריק אוזן: אנו בוחנים את זה כתחליף להבטחת הכנסה.

אריק אוזן: כפי שדוריס אמרה, זה הוגש להנהלת המשרד אתמול.

אלכס קושניר: פולה, בבקשה.

פולה ברקן: שלום, אני פולה ברקן, אנו ממייסדות לובי המיליון.

פולה ברקן: אנו מייצגים צרכים של אוכלוסייה של- - - דוברי רוסית ומול מקבלי החלטות.

פולה ברקן: במצב הרגיל יש עוד מצב לקבל סטטוס תושב חוזר.

פולה ברקן: אם בעשרים השנה האלה היית פה, חזרת וכל מה שאתם מדברים פה, יש אנשים כמו האדם הכי יקר בחיי - לא אומר את שמו כי באקלים שקורה שם אני לא רוצה שיידעו שהוא מתכנן לבוא לפה.

פולה ברקן: ב-2013 הגיע לארץ, קיבל חודשיים תושב חוזר ועכשיו הוא מקבל שוב לבוא אבל אין לו עשר שנים שם אלא יש לו תשע וקצת.

פולה ברקן: אז הוא ביקש בקשה והגיש ערעור ופעמיים נענה בשלילה שלא יכול להיות תושב חוזר אבל גם לא יכול להישאר.

מאיר שפיגלר: יש הבדל בין ימים כתיקונם לבין מה שקורה כעת.

מאיר שפיגלר: בימים כתיקונם בודקים לפי חוק שני מבחנים: המבחן היותר משמעותי, האם הוא מתכוון לקבע את מרכז חייו בארץ.

מאיר שפיגלר: יש בדיקות שנעשות בנושא הזה, וככל שאכן אלה פני הדברים, הוא מקבל את התעודה של תושב חוזר.

מאיר שפיגלר: אמרתי שבעת הזו אנו מתנהלים לגמרי אחרת, כי לא מדובר בימים כתיקונם, ואנו לא עושים את כל הבדיקות שבדרך כלל נהוגות.

מאיר שפיגלר: אנו עושים זאת על בסיס תצהיר שהוא מתכוון לבוא ולגור בארץ, ומקבל מייד את הזכאות של תושב חוזר.

מאיר שפיגלר: עוד דבר, יש לקבלת בחשבון - גם הבטחת הכנסה – זה המעט שבמעט שבמעט שבמעט.

מאיר שפיגלר: אם מדובר באנשים שיגיעו לכאן ולא יהיה להם מדור שימומן על ידי המדינה, אין להם סיכוי בעולם ללכת להוית כאן במדינה ולשרוד כלכלית כי זה אפילו לא נותן שכר דירה.

מאיר שפיגלר: לכן יש להתייחס גם לזה.

פולה ברקן: אדוני המנכ"ל, עד כמה השטח מעודכן בכך?

פולה ברקן: כי ככל הידוע לי, בשבת האחרונה למרות שהגיש ערעור, קיבל שלילה.

פולה ברקן: הוא הגיש ערעור שם, בנציגויות.

אלכס קושניר: המנכ"ל אמר שאדם כזה שמגיע לארץ, גם אם לא קיבל תעודת תושב חוזר, פונה לביטוח לאומי ומקבל את תושב חוזר.

מאיר שפיגלר: תעודת תושב.

אלכס קושניר: ברגע שביטוח לאומי מכיר בו כתושב, הוא גם זכאי לשירותי בריאות.

אלכס קושניר: כרגע יש הסיפור של החוב העתידי שנוצר אבל את זה נפתור.

אלכס קושניר: תת הנושא השני – הסטודנטים הישראליים שלומדים באוקראינה ונאלצים לעזוב לימודיהם ולחזור לישראל.

אלכס קושניר: יש כמה משמעויות.

אלכס קושניר: אחת היא הכלכלית, שכאן אני מניח שלפחות לרוב הסטודנטים האלה יש משפחות ויש להם לאן לחזור.

אלכס קושניר: לכן הסוגיה הכלכלית פחות אקוטית.

אלכס קושניר: הסוגיה היותר אקוטית זה המשך לימודים אקדמיים שלהם.

אלכס קושניר: פנה אליי נשיא אוניברסיטת בן-גוריון עם יוזמה מאוד ברוכה.

אלכס קושניר: נשמע אותו ונראה מה ניתן לעשות מעבר למה שמציע נשיא אוניברסיטת בן-גוריון.

אלכס קושניר: בבקשה.

דניאל חיימוביץ: בוקר טוב.

דניאל חיימוביץ: תודה רבה, חבר הכנסת קושניר, תודה רבה לכולכם שהזמנתם אותי לוועדה הבוקר.

דניאל חיימוביץ: חשוב לציין שאמנם אני מייצג את האוניברסיטה בתור נציגה, אבל אני חושב שאני הולך להגיד דברים שמשותפים לכל האקדמיה הישראלית, גם האוניברסיטאות וגם האקדמיה הלאומית של מדינת ישראל, שכולם מנסים להתגייס בתוך המשבר הענק הזה, כל האקדמיה ביחד מגנה את המלחמה והאקדמיה רואה עצמה בתור גוף מאוד חשוב שכדי למצוא פתרונות למשבר ההומניטרי המאוד גדול שיש.

דניאל חיימוביץ: אני יודע שתת-הוועדה של יוסי שיין הולכת לצאת עם הצהרה די בקרוב בעניין הזה.

דניאל חיימוביץ: בתור אקדמיה אנו חושבים שיש לנו חובה מוסרית למצוא פתרונות לסטודנטים שעוגנו מלימודיהם.

דניאל חיימוביץ: אני מחלק את זה לשלוש אוכלוסיות: קודם כל יש הסטודנטים הישראליים שלומדים באוקראינה.

דניאל חיימוביץ: זו סוגיה מאוד מסובכת כי רובם של הסטודנטים לומדים רפואה ואנו יודעים שיש בעיה של לימודי רפואה בארץ בכלל.

דניאל חיימוביץ: אין מקום לכל הסטודנטים שרוצים ללמוד רפואה בארץ.

דניאל חיימוביץ: בינתיים באוניברסיטה שלנו וגם בחלק מהאוניברסיטאות האחרות אנו מוצאים פתרונות אחרים כמו בלימודי רוקחות, לימודי מעבדנות, שלפחות יוכלו להמשיך בלימודיהם עד שיוכלו לחזור לאוקראינה או להמשיך במסלול אחר וכך כל שנות הלימוד שלהם לא ילכו לאיבוד.

דניאל חיימוביץ: האוכלוסייה השנייה היא סטודנטים אוקראינים, גם יהודים וגם לא יהודים.

דניאל חיימוביץ: האוניברסיטאות שנים יודעים איך לקלוט סטודנטים זרים.

דניאל חיימוביץ: אנו מוכנים כבר מחר בבוקר לקלוט סטודנטים לתואר שני ושלישי שיכולים לבוא או בתור סטודנטים אורחים או בתור סטודנטים לתואר כדי להמשיך את המחקר שלהם.

דניאל חיימוביץ: פה אנו ערוכים לעשות את זה כבר מחר בכל האוניברסיטאות פתחו בכל מיני תוכניות שיאפשרו את זה.

דניאל חיימוביץ: פה יש כמה מחסומים שאפשר לדבר עליהם.

דניאל חיימוביץ: אבל האקדמיה ערוכה לזה וזה גם ייטיב עם האקדמיה הישראלית וגם יאפשר לנו לתת מקום לפליטים גם יהודים ולא יהודים בזמן שנמצאים בארץ.

דניאל חיימוביץ: האוכלוסייה השלישית זה מדענים בוגרים, מבוססים.

דניאל חיימוביץ: פה יש הזדמנות למדינת ישראל לקלוט מדענים ברמה עולמית שלא יכלו להמשיך את הקריירה שלהם גם באוקראינה וגם ברוסיה.

דניאל חיימוביץ: פנו אליי מספר מדענים ברמה עולמית שרוצים להגר מרוסיה ואוקראינה לישראל ולהתחיל את הקריירה המדעית שלהם מחדש.

דניאל חיימוביץ: כאן האקדמיה ערוכה לקלוט.

דניאל חיימוביץ: זה לטובת הפליטים אבל גם לאקדמיה וגם למדינת ישראל.

אלכס קושניר: יש לזה תקנים ותקציבים, מל"ג?

אלכס קושניר: איפה זה עומד?

דניאל חיימוביץ: תקנים אין לזה.

דניאל חיימוביץ: כל אוניברסיטה תצטרך למצוא את תקנים לפי מה שיש להם.

דניאל חיימוביץ: צריך לדבר עם מל"ג ועם משרד העלייה, האם אנו יכולים להתחיל תהליך מחדש כפי שהיה בשנות ה-90' לקליטת עולים מדענים.

דניאל חיימוביץ: זה עניין של שבוע בינתיים.

דניאל חיימוביץ: נצטרך למצוא את התקנים ואת הכספים.

דניאל חיימוביץ: אנו כבר עובדים ומוכנים לתת מעונות לסטודנטים לפליטים לתקופה קצרה, מוגבלת.

דניאל חיימוביץ: בכל האוניברסיטאות יש אפשרויות לעשות את זה.

דניאל חיימוביץ: נצטרך למצוא כספים למדענים אורחים לתקופה קצרה, לבחון את הדברים.

דניאל חיימוביץ: כמובן יש הבעיה של ויזות גם לבני זוג.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: יוזמה מאוד ברוכה.

אלכס קושניר: גם שלך, וגם אם אתה מדבר בשם כלל האקדמיה הישראלית של כלל האקדמיה הישראלית גם בנושא של קליטת סטודנטים ישראליים שאנו חייבים לראות איך אנו מאפשרים להם המשך לימודים וגם קליטת סטודנטים אוקראינים, בעיקר סטודנטיות, כי סטודנטים שם מחויבים בגיוס, שאנו יכולים גם לקלוט פליטים, לעשות צעד הומניטרי מאוד חשוב, וגם לאפשר להם להמשיך ללמוד.

אלכס קושניר: אני מבין שזה לתארים מתקדמים.

דניאל חיימוביץ: במקומות מסוימים גם לתואר ראשון.

דניאל חיימוביץ: יש לנו ויזות של סטודנטים – אפילו לא צריך להיות פליטים לעשות את זה.

דניאל חיימוביץ: יש לנו דרך מאוד מגובשת למערכת שיודעת לעבוד עם סטודנטים זרים.

אלכס קושניר: לגבי קליטת מדענים עולים, זה בהחלט פרויקט חשוב שהיה פרויקט מאוד מפותח במשרד הקליטה, בשנים האחרונות זה הולך ודועך.

אלכס קושניר: אולי כדאי לשקול, לראות מה אנו עושים לפחות לתקופה קצרה, איך אנו מחיים אותו.

דניאל חיימוביץ: יש מדען מאוד בכיר ברוסיה שהחליט שהוא לא יכול לחיות שם יותר.

דניאל חיימוביץ: אמרתי לו לעלות על מטוס הבא, לבוא לשבתון קצרה ונפתור להם את הבעיות ברגע שיגיע, באמונה שאנו יודעים לעשות את זה.

אלכס קושניר: תודה רבה, פרופ' חיימוביץ'.

אלכס קושניר: אני מקווה שאוניברסיטאות נוספות יצטרפו אליך.

אלכס קושניר: יוזמה ברוכה מאוד.

אלכס קושניר: אריק, לגבי מדענים עולים.

אריק אוזן: יש לנו עדיין קליטת מדענים בשוטף.

אריק אוזן: רשמתי בפניי את ההערה של נשיא האוניברסיטה.

אריק אוזן: אעדכן מייד את האגף הרלוונטי, אם אנו יכולים לעשות מעבר.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת.

אופיר כץ: כמה סטודנטים יש באוקראינה?

אלכס קושניר: אלפים.

ינון אזולאי: שבוע שעבר קיבלתי פנייה ממכר שהבן שלו מהמגזר הערבי, שנמצא שם סטודנט.

ינון אזולאי: לא ידעתי איך לטפל בזה.

ינון אזולאי: פניתי לאחמד ועזר בעניין.

ינון אזולאי: איך אנו מחלצים?

ינון אזולאי: היתה לו בעיה וחזר אליי שזו קבוצה בכלל.

אלכס קושניר: מקרקיב?

ינון אזולאי: נראה לי שכן.

אחמד טיבי: מה שינון דיבר אתי, זה – זה.

ינון אזולאי: אני פחות יודע את השפה ולפעול בזה.

ינון אזולאי: אבל גם כשהם מגיעים לפה, אנו אומרים שנקלוט אותם פה.

ינון אזולאי: מנסים לקלוט אותם פה.

ינון אזולאי: שם יש הבעיה שהם שילמו.

ינון אזולאי: אנו נזכה אותם על זה?

ינון אזולאי: זה כמו שאנו נרשמים לתואר לשנה ומשלם הכול.

ינון אזולאי: זה גם הפסד כספי.

ינון אזולאי: האם המדינה יודעת לסייע גם בזה?

ינון אזולאי: ובהבאה שלהם המהירה ביותר, שלא יפסידו גם את זמן הלימודים וגם להציל אותם מהתופת ששם.

אלכס קושניר: אחמד טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה, אדוני.

אחמד טיבי: לא רוצה בוועדה הזאת להתייחס לאספקטים פוליטיים-מדיניים.

אחמד טיבי: אתייחס לנושא של קליטת סטודנטים והמצוקה שלהם.

אחמד טיבי: אל"ף, אנו בתקופת מלחמה.

אחמד טיבי: במלחמה יש מצוקות, אסונות.

אחמד טיבי: אני מבין כל סטודנט וכל אבא ואימא שהיו מודאגים עד חשש כבד לגורלו של הבן, הבת, סטודנט, סטודנטית, יהודים וערבים כאחד.

אחמד טיבי: לא היה קל לאלה שנשארו אחרי שרוב הסטודנטים עזבו אחרי הודעת משרד החוץ ומשרד ראש הממשלה שצריך לעזוב.

אחמד טיבי: הרוב עזב.

אחמד טיבי: נשארו 300 בערך.

אחמד טיבי: למה - בחלק מהמקרים יש סטודנטים שחזרו לכאן ונאלצו לחזור כמה ימים לפני המלחמה לשם, כי האוניברסיטאות איימו עליהם, שאם אתם לא חוזרים, תהיה לכם הפסקת לימודים ותפוטרו מהאוניברסיטה.

אחמד טיבי: אני חושב שההתנהלות הזו של הנהלת האוניברסיטאות לא הייתה במקום, וסיכנה את הסטודנטים.

אחמד טיבי: הסטודנטים לא רצו להישאר שם כי הם אוהבים אווירת מלחמה אלא אילצו אותם כי איימו עליהם בעיקר המצוקה גדולה יותר לתלמידי שנה שישית שנשאר להם כמה שבועות כדי לסיים את התואר, את הלימודים.

אחמד טיבי: אנו היינו דקה בדקה עם חלק גדול מהסטודנטים, איתם ועם הוריהם.

אחמד טיבי: יש סטודנטית שהייתי איתה כל חצי שעה בלילה כשיצאו באוטובוסים, כי הרגישה קצת לא טוב.

אחמד טיבי: יחד היו גם פעילי סטודנטים ואנשים שעוסקים בתחום ההוראה באוקראינה שפעלו גם כשהם שם, גם כשהם פה.

אחמד טיבי: אני חייב להזכיר לטובה את ד"ר בלאל עבאס, שעסק בנושא ארגון, טיפול, עקב, וגם ד"ר איהאב ח'טיב שעדיין נמצא בשטח אוקראינה.

אחמד טיבי: אבל הרוב המוחץ חזר.

אחמד טיבי: אחרי שהם חזרו הבעיה עכשיו כפי שאמרת בתחילת דבריך, מכובדי היושב-ראש, זה מה יהיה בעתיד הסטודנטים האלה בעיקר אלה שאמורים אוטוטו לסיים את התואר.

אחמד טיבי: אני יודע, ששלטונות אוקראינה מאוד כועסים כששומעים שמנסים למצוא חלופות לסטודנטים, לשלוח אותם למדינות אחרות.

אחמד טיבי: מאוד כועסים.

אחמד טיבי: הם רואים בזה פעולה עוינת.

אחמד טיבי: לכן הם גם אמרו לאנשים: תחכו שבועיים, משהו כזה.

אחמד טיבי: אולי יהיה און ליין.

אחמד טיבי: יחד עם ההבנה של האזהרה הזאת חייבים לבדוק אופציות אחרות.

אחמד טיבי: לכן שוחחתי עם שר הבריאות וגם העלינו את זה בוועדת הבריאות שהמנכ"ל של משרד הבריאות היה, שר הבריאות וגם פנינו לפרופ' שאול יציב, מנהל המחלקה לרישום מקצועות רפואיים.

אחמד טיבי: פנו אליי אפילו אוניברסיטאות מירדן, כמו שאמר אוניברסיטת בן גוריון, גם יש אוניברסיטאות מירדן שמוכנות לקלוט את הסטודנטים.

אחמד טיבי: פנינו גם לאוניברסיטאות פלסטיניות שיש בהן בתי ספר לרפואה.

אחמד טיבי: פולין ורומניה הודיעו שהן יקלטו סטודנטים אבל כוונתן לפליטים אוקראינים.

אחמד טיבי: לגבי אחרים, הם צריכים לבקש רשיון פליטות.

אחמד טיבי: זה המצב כרגע.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה, האם משרד הבריאות עשה עבודת מטה - אנו מבקשים ממנו לעשות עבודת מטה בנושא הזה כי עתיד הסטודנטים עכשיו זה הבעיה האקוטית ביותר שמדאיגה אותם, את ההורים.

אחמד טיבי: זה מה שדרוש.

אחמד טיבי: כל זמן המצוקה היינו בקשר גם עם משרד החוץ, גם עם שר החוץ, גם עם אייל שישו שעשה עבודה מצוינות, ואפילו עם הקונסולים בגבול, שהעבירו אנשים ברכבים שלהם.

אחמד טיבי: גם לגבי סטודנטים פלסטינים מירושלים המזרחית.

אחמד טיבי: עזרנו למספר סטודנטים כאלה.

אחמד טיבי: אפילו דיברתי עם השגריר הפלסטיני בפולין, שסידר להם גם בתי מלון.

אחמד טיבי: אבל אנחנו מול מצוקה קשה ביותר עם האזהרה התרעה שאמרתי ועם הצורך לעשות עבודת מטה ולתת תשובות.

אחמד טיבי: מה שאמר נשיא האוניברסיטה, ואני מעריך את הרצון שלו – יש כאלפיים סטודנטים ערבים באוקראינה.

אחמד טיבי: אני בטוח שיש אותו מספר או קצת יותר סטודנטים יהודים מישראל.

אלכס קושניר: בוא נדבר על 5,000 סטודנטים ישראליים.

אחמד טיבי: אם זה המספר.

אחמד טיבי: האם תקלטו את כולם?

אחמד טיבי: האם שמתם תקרה של מספר?

אחמד טיבי: הוא דיבר על עיקרון.

אחמד טיבי: ראיתי שמה שהוא אמר זה הצהרת כוונות.

אחמד טיבי: היא מבורכת, אבל עדיין יש לצקת בזה תוכן.

אחמד טיבי: בי"ת, אני לא בטוח שכל סטודנט שיבקש לעזוב את האוניברסיטה באוקראינה, ייתנו לו את הניירת בתנאים כאלה ואתה יודע למה.

אחמד טיבי: הם חושבים שיש בזה גאווה לאומית, ואסור לעזוב, והעזיבה היא אקט עוין.

אחמד טיבי: זה מה שאמרו לי כמה סטודנטים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: אימאן ח'טיב יאסין.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמחה על הדיון החשוב הזה, הנחוץ ביותר.

אימאן ח'טיב יאסין: אל"ף, ליבי עם הסטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: פגשתי אותם אישית גם בשדה התעופה וגם בבתים שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: הוי לנו מקרים מצמררים של אנשים הלומים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש מישהו הלום טראומה יותר מאחד אבל אחד נשאר יותר שני לילות בגבול פולין ולא רצה לחצות למרות שהחברים שלו חצו, ואני רוצה לצדד ולציין את העבודה הנפלאה של הנציגים של השגרירויות של ישראל בחו"ל ואנשי משרד החוץ.

אימאן ח'טיב יאסין: היינו במעקב ישיר איתם 24 שעות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני התנצלתי ששולחת הודעות בשבת, ואומרים: אנחנו כאן, נמצאים, אנו רוצים פתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת גם להודות לעמותת אילאיראפי 48, לתנועה האיסלאמית ולרע"מ שהקימו חדר מצב שפעל במשך שישה ימים ולילות רצופים.

אימאן ח'טיב יאסין: הקמנו רשת של סטודנטים שנמצאים ואנשים שחיים באוקראינה כולל ד"ר בילאל עבאס, ד"א איהאב ח'טיב, ד"א עלא מוסא, גם ד"ר מוסא אבו זוויד.

אימאן ח'טיב יאסין: שלחנו מכאן אנשים ובראשם עמדה ד"ר ז'ולייט שומלי, שעמדה בגבול פולין ועשתה עבודה אנושית ברמה – אי אפשר לצפות ולדמיין אנשים כאלה שאומרים לך, תוך דקה עוזבים את העבודה שלהם, קונים כרטיס, עולים למטוס, נשארים שם 24 שעות בלי לינה, בלי שינה, ומנצלים את הקשרים שלהם לטובה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה אנשים שלמדו במזרח אירופה ויש להם קשרים שם.

אימאן ח'טיב יאסין: ברוך השם, רוב הסטודנטים חזרו ארצה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מתארת לעצמי, גם יהודים וגם ערבים, אבל הלחץ מאוד אדיר, של הסטודנטים ושל ההורים.

אימאן ח'טיב יאסין: מה יעלה בגורלם.

אימאן ח'טיב יאסין: בהתחלה כולנו אמרנו – העיקר שתצא משם בחיים כי מה שהיה שם היה מלחמה לכל דבר.

אימאן ח'טיב יאסין: כואב לי הלב, לראות את הילדים שלנו עוברים מלחמה במקום מרוחק כזה שאין להם גב, שיהיה איתם באותו רגע, והיו שם רגעים ושעות שבאמת היתה אחריות כבדה מדי בין להוציא אוטובוסים באמצע המלחמה ולשמור שהאוטובוסים יגיעו לגבולות בשלום בצורה מסודרת, שלא יהיה משהו בדרך, שלא יפגעו באוטובוס.

אימאן ח'טיב יאסין: זה היה מערך שלם.

אימאן ח'טיב יאסין: מה אנחנו עושים כאן?

אימאן ח'טיב יאסין: מה האחריות של המדינה כלפי אותם סטודנטים שעתידם לחזור לכאן ולשרת את החברה בכלליות שלה ולא רק כאילו – נכון, כל אחד עובד לביתו, לפרנסתו, לעצמו, אבל בסופו של יום זה לטובת החברה בכלליות שלה?

אימאן ח'טיב יאסין: מה עשינו עד כה - אני אישית ביקשתי ישיבה משותפת לכל המשרדים הרלוונטיים של הבריאות, החוץ והפנים, וגם היתה לי ישיבה עם שר הבריאות באופן נפרד.

אימאן ח'טיב יאסין: פנינו גם לאחראי על רישוי מקצועות רפואה כי הרוב המוחץ לפחות מהסטודנטים הערבים לומדים רפואה בחו"ל ולא מקצועות אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: בינתיים יש כל מיני דיבורים ואנו אומרים לסטודנטים – קודם כל תירגעו שנדע מה קורה עם המלחמה.

אימאן ח'טיב יאסין: הפתרון האידיאלי הוא שהסטודנטים כל אחד יחזור לשנת הלימודים שלו, לאוניברסיטה שלו, ולא להתחיל את כל הטרטורים במעברים בין אוניברסיטה אחת לשנייה.

אימאן ח'טיב יאסין: כי אנו מלווים גם את הסטודנטים שבשנים עברו, עברו מאוניברסיטה לאוניברסיטה, וכאן כשמגיעים להירשם למבחן הממשלתי יש כל מיני בעיות שצריך לפתור.

אימאן ח'טיב יאסין: יש חלק שיצטרכו לעשות שנת השלמה, או כאן בארץ או שפתחו תוכנית מיוחדת מג'ורג'יה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה סיפור גדול.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן הפתרון העדיף על כולנו ועליהם, שיחזרו למקום שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל – וכאן יש אבל גדול - אני חושבת שיש אחריות מאוד גדולה על המדינה, לגבי אותם כ-300 – לא יודעת כמה סטודנטים יהודים בשנה שישית שלומדים רפואה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש בדנברו, יש באודיסה, יש בקרקוב, יש בקייב, בכל מיני מקומות.

ולדימיר בליאק: שמעתי שיש קהילה גדולה בקרקוב.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון.

אימאן ח'טיב יאסין: המסה הגדולה משם הוצאנו שני אוטובוסים מהסטודנטים הערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: נשארו בודדים, אבל הרוב יצאו.

אימאן ח'טיב יאסין: הם נמצאים או בפולין או ב- - - או בבחריס ברומניה.

אימאן ח'טיב יאסין: עברו את מעברי הגבול.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי הסטודנטים של שנה אחרונה, נשאר להם שלושה חודשים.

אימאן ח'טיב יאסין: הם אמורים לסיים, לעשות את המבחן שלהם ביוני ולחזור ארצה כדי להירשם למבחן הממשלתי.

אימאן ח'טיב יאסין: הלימודים שלהם אמורים להיות קליניקה ולא תיאוריה.

אימאן ח'טיב יאסין: סוג של טרום התמחות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שכדאי שנמפה את אותם סטודנטים של שנה אחרונה, למצוא להם פתרונות דרך משרד הבריאות ודרך המחלקה ופרופ' יציב של רישוי מקצועות רפואה בבתי החולים, ולסדר את זה מול הרשויות האוקראיניות, ולתת לאותם סטודנטים לעבור את שלושת החודשים, אפילו חודשיים וחצי, לעבור אותם ולסיים בשלום את השנה השישית.

אימאן ח'טיב יאסין: כולם ייצאו מורווחים מזה, גם האוניברסיטאות בחו"ל, גם החברה כאן וגם הסטודנטים עצמם.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון שיש הבדל בין פליטים שבאים בפעם הראשונה לכאן, אין להם כאן כלום, לבין תושבים חוזרים כמו הסטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל סטודנטים שילמו שכר לימוד שלם שם.

אימאן ח'טיב יאסין: הם שכרו דירה לשנה שלמה.

אימאן ח'טיב יאסין: מרכז חייהם היה שם, ויש כאלה שאיבדו הכול בדרך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני פגשתי סטודנטים בוכים בגלל ההלם.

אימאן ח'טיב יאסין: יש כאלה שהלכו ברגל 20 ו-30 ק"מ ויצאו רק עם המזוודה שיש חומר הלימוד שלהם, את המחשב שלהם, אם היה להם קצת כסף, והכול הלך להם.

אימאן ח'טיב יאסין: אבוד.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן שני דברים – אל"ף, צריך לדאוג להם כלכלית, להמשך לימודיהם ולטיפול הנפשי לאותם סטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: על זה אף אחד לא מדבר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני ראיתי מקרים מזעזעים של סטודנטים הלומים בטראומה, בפוסט טראומה, קורה להם משהו נוראי.

אימאן ח'טיב יאסין: אסור לנו להפקיר אותם במצב כזה.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן גם צריך לפתוח מערך מוסדר, מונגש לכל אותם סטודנטים.

אימאן ח'טיב יאסין: לגבי הארץ, חוץ מאוניברסיטת בן-גוריון גם אוניברסיטת חיפה הבעיה רצון לפתוח בעיקר במקצועות לא רפואה.

אימאן ח'טיב יאסין: הרפואה זה הכי בעייתי כי זה מסלול אחר וגם התארגנות אחרת.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: בבקשה.

ולדימיר בליאק: אדוני היושב-ראש, לא הייתי בתחילת הדיון.

ולדימיר בליאק: אני מניח שדיברו על רוב הסוגיות.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לדבר על עולים שמגיעים עכשיו וירצו להשתלב ביזמות, לפתוח עסק.

אלכס קושניר: אנחנו בדיון על ישראלים, תושבים חוזרים.

ולדימיר בליאק: זה רלוונטי גם לתושבים חוזרים.

ולדימיר בליאק: עד לפני שנתיים, שלוש במסגרת משרד הקליטה היתה קרן ממונפת שהעניקה הלוואות ליזמים עולים ותושבים חוזרים.

אריק אוזן: כבר כמה שנים שהמשרד לא- -

ולדימיר בליאק: המכרז הסתיים, התקופה הסתימה ולא ניגשו גופים למכרז חדש אבל ניתנות על ידי קרן בערבות המדינה ולא תמיד מותאמת לצרכים של העולים ותושבים חוזרים.

אריק אוזן: נכון מאוד.

אריק אוזן: מאז סיום ההתקשרות הקודמת המשרד יצא פעם אחת למכרז שבו לא הגישו- - -

אלכס קושניר: זה עוד היה בתקופתי.

אריק אוזן: נכון.

אריק אוזן: מאז היינו בשיחות עם האוצר כדי לאפשר לנו לצאת למכרז חדש.

ולדימיר בליאק: אין לי בעיה שתהיה קרן אחרת.

ולדימיר בליאק: הקרן בערבות מדינה מערבבת מקרים ולא מותאמת לצרכים של עולים ותושבים חוזרים.

אריק אוזן: המשרד ער לזה ומנסה לקדם ולמצוא פתרונות אחרים.

ולדימיר בליאק: הסוגיה הזו חשובה כרגע ביתר שאת.

דניאל בלנגה: נבדוק את זה.

דניאל בלנגה: עדיין לא קיבלנו פנייה ממשרד הקליטה.

אלכס קושניר: הייתי מנכ"ל משרד הקליטה עד דצמבר 2018.

אלכס קושניר: באמצע 2018 יצאנו למכרז.

אלכס קושניר: באמת אף בנק לא ניגש ולא היה לנו זוכה.

אלכס קושניר: מאז עד היום, 2022, אתם בוחנים איך לעשות את זה?

דניאל בלנגה: הכסף קיים בתקנה.

ולדימיר בליאק: אז בואו ניצור במסגרת הקרן בערבות מדינה מסלול מיוחד לעולים, לתושבים חוזרים, שיטפל בצרכים שלהם.

אריק אוזן: אני יודע שסמנכ"ל החטיבה הרלוונטי בשיחות כל הזמן עם האוצר ועם גורמים אחרים.

ולדימיר בליאק: זה שנים.

ולדימיר בליאק: בואו נקדם את זה.

ולדימיר בליאק: אנחנו לפני גל עלייה מאוד משמעותי, ואנשים ירצו לפתוח עסקים וליזום דברים.

ולדימיר בליאק: בואו ניתן להם פתרון.

אריק אוזן: אנו פועלים כדי שהשנה יהיה פתרון כי אנו ערים.

אריק אוזן: גם ערים לקושי של הקרן בערבות מדינה שפוסלת הרבה יזמים עולים ביחס לישראלים.

אריק אוזן: אנו מבינים שזה לא הפתרון הרצוי.

אריק אוזן: עוד השנה אנו מתכוונים להגיע לפתרון שייתן את המענה ההולם.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: בבקשה.

אריק אוזן: בתחילת הדיון דיברנו על חוסר נתונים במספר התושבים החוזרים שנמצאים בארץ ועל התיאום מול רשות האוכלוסין וההגירה.

אריק אוזן: עדכנה אותי הגב' דוריס קריאף שרשות האוכלוסין וההגירה לא מנהלים את המדינה שממנה באים הישראלים.

אריק אוזן: לכן זה לא הפתרון.

אריק אוזן: נמצא דרך אחרת כדי להגיע לאותם תושבים חוזרים שמגיעים ארצה ושזקוקים לסיוע שלנו.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: אני רוצה לסכם את הדיון.

אלכס קושניר: אנו חייבים להכיר במציאות.

אלכס קושניר: המציאות היא שכל מי שיצא מאוקראינה הוא פליט.

אלכס קושניר: אנשים שעוזבים את בתיהם, את רכושם.

אלכס קושניר: רובם לא יכולים למשוך את כספיהם.

אלכס קושניר: כל אחד מאתנו, מחברי כנסת אני בטוח, מקבל טלפונים ואנחנו שומעים את הסיפורים.

אלכס קושניר: אנשים יוצאים עם מזוודה אחת לאדם, במשך ימים שלמים מנסים להגיע לגבול.

אלכס קושניר: חוצים את הגבול ואז מגיעים למדינת ישראל.

אלכס קושניר: כל מי שמגיע למדינת ישראל, לא משנה אם ישראלי, זכאי חוק השבות או לא, מגיע במצב כלכלי דומה מאוד וזה מצב כלכלי נוראי.

אלכס קושניר: דיברנו בשבוע שעבר הרבה מאוד על עולים חדשים.

אלכס קושניר: משרד הקליטה עושה הרבה מאוד עבודה טובה וחשובה בנושא העולים החדשים, וזה המקום לברך אתכם על כך.

אלכס קושניר: הנושא של הישראלים שחוזרים אני מרגש הוזנח.

אלכס קושניר: אין פה שום טיפול והתייחסות.

אלכס קושניר: לכן החלטתי לקיים את הדיון.

אלכס קושניר: לגבי הנתונים והגעה לאותם אנשים, למשרד הקליטה יש כלים מגוונים כדי לפנות לאוכלוסיות האלה באמצעות רשתות חברתיות, ריצ'ינג אאוט כזה או אחר.

אלכס קושניר: אפשר לעשות את זה, וברגע שתצאו עם התוכנית אני בטוח שתקבלו פניות.

אלכס קושניר: אגב האנשים האלה פונים לביטוח הלאומי כדי לקבל את הפטור מזכאות או פטור מפדיון, אז אולי תהיו בקשר אחד עם השני ואז הביטוח הלאומי יעבירו לכם את הנתונים.

אלכס קושניר: לגבי תשלום פדיון הבריאות, קודם אני מברך את מנכ"ל הביטוח הלאומי על הפעולה היזומה עוד בשבוע שעבר לפני שכולנו התעוררנו, כבר עשית את הצעד החשוב הזה.

אלכס קושניר: אבל המצב שבו אותם פליטים מגיעים לפה ומחוסר ברירה מקבלים את השירותים הרפואיים שלהם כי אין להם ברירה אחרת, אנו מייצרים להם חוב עתידי.

אלכס קושניר: זה לא מתקבל על הדעת.

אלכס קושניר: לכן חייב להיות פה מנגנון התחשבנות ישירה בין משרד הקליטה לביטוח הלאומי מבחינת מעבר הכספים או תשלום עבור אותם דמי פדיון.

אלכס קושניר: משרד האוצר, אתם חייבים להיכנס לתמונה ועכשיו, כי אחר כך נהיה עדים לעוד אסונות.

אלכס קושניר: לגבי סיוע כספי לאותם תושבים חוזרים שחוזרים לארץ, קרן מנהל מחוז זה במקרה הספציפי הזה כשמדובר במצוקה כל כך גדולה, הוא בדיחה.

אלכס קושניר: זה לא משהו שיכול לסייע באמת.

אלכס קושניר: או יודעים כמה עולה שכר דירה.

אלכס קושניר: אנו מבינים מה המשמעות של משפחה להיקלט כאן בחזרה בארץ.

אלכס קושניר: לכן אני מבקש מכם לשקול סיוע משמעותי יותר וגדול יותר מעבר להחלטה המבורכת שלכם – אני מקווה שתקבלו אותה, של אותם תשלום דמי אבטחת הכנסה לשלושה חודשים לכולם.

אלכס קושניר: גם את זה אני מבקש מכם לשקול.

אלכס קושניר: לגבי עולים גוררי זכאות, אני מברך על הכיוון של מתן אפשרות להשלים סל קליטה, אבל אם לא, תלכו לכיוון הבטחת הכנסה.

אלכס קושניר: אתם חייבים למצוא לזה פתרון גם עבור אותם תושבים חוזרים שחוזרים בשנית, שכבר קיבלו את הסיוע בעבר.

אלכס קושניר: לגבי סטודנטים, קודם כל סטודנטים באופן כללי, שמענו פה את נשיא אוניברסיטת בן-גוריון.

אלכס קושניר: אני בטוח שכל האוניברסיטאות יצטרפו ליוזמה הזאת ויקלטו סטודנטים ישראליים שלומדים באוקראינה.

אלכס קושניר: לגבי נושא הרפואה אין ספק שמדובר בנושא מורכב יותר.

אלכס קושניר: פה מדינת ישראל מצאה לעצמה אחלה שיטה – שולחת סטודנטים ללמוד בחו"ל, מקבלת אותם פה מוכנים כרופאים.

אלכס קושניר: לא עולה כסף, ומקבלים רופאים מוכנים.

אלכס קושניר: אבל השיטה הזאת עובדת כשיש שלום.

אלכס קושניר: כשיש מלחמה, אנו כמדינה, חייבים לבוא לקראת ולראות איך אנו קולטים את הסטודנטים האלה, במיוחד כאלה שנמצאים בשנה האחרונה ללימודיהם כדי שיוכלו להשלים את התואר בישראל.

אלכס קושניר: פה אני פונה בעיקר למשרד הבריאות בקריאה מאוד ברורה – תגמישו את הקריטריונים.

אלכס קושניר: תכניסו את החבר'ה האלה שנמצאים בשנה האחרונה ללימודים, ותקלטו אותם, תנו להם לסיים את לימודיהם.

אלכס קושניר: כל שאר הסטודנטים שלומדים רפואה בשנים ראשונות יותר, יש דרכים ונשיא האוניברסיטה דיבר עליהן, על כל מיני מסלולי לימוד משיקים בישראל לרפואה שיוכלו להיות אחר כך מוכרים כנקודות זכות באוניברסיטאות בחו"ל כשאנשים יחזרו.

אלכס קושניר: מעבר לכך נאמרה פה אמירה חשובה על ידי נשיא האוניברסיטה לגבי מדענים עולים.

אלכס קושניר: כאן משרד הקליטה, אני קורא לכם לראות איך אתם מחיים את אותה תוכנית מדענים עולים ואולי מגמישים את הקריטריונים, צריך לראות איך עושים מאמץ כדי להביאם לישראל.

אלכס קושניר: ועוד יוזמה ברוכה של נשיא האוניברסיטה לגבי קליטת סטודנטים פליטים, שהם לא ישראליים ולא זכאי חוק השבות אלא סטודנטים אוקראיניים, שיכולים לבוא לפה בוויזת סטודנט וללמוד תארים מתקדמים יותר.

אלכס קושניר: אני חושב שזו יוזמה מאוד ברוכה, מקווה שתצא לפועל.

אלכס קושניר: כל מה שאנו נדרשים לעשות כדי שזה יקרה, נעשה.

אלכס קושניר: נעשה דיון מעקב בסוגיה הזאת כנראה בשבוע הבא.

אלכס קושניר: אני רוצה שבשבוע הבא תבואו עם פתרונות.

אימאן ח'טיב יאסין: אולי עם משרד הבריאות.

אלכס קושניר: נקרא להם לדיון בשבוע הבא.

מאיר שפיגלר: ברשותך, דבר רלוונטי לדיון כאן ואחד שרלוונטי לדיון שהתקיים לפני כן.

מאיר שפיגלר: מבחינת הביטוח הלאומי, אנו כבר ערוכים עם הטפסים של להגיש את התצהירים כדי לקבל גם את ביטוח הבריאות וגם את תעודת התושב.

מאיר שפיגלר: הדבר הזה קל, פשוט ונגיש במערכות הביטוח הלאומי מאז תחילת שבוע זה.

מאיר שפיגלר: לגבי הישיבה שנערכה בהענקת דמי בידוד עבור הצבאים, ימי מחלה, אני מדווח לך, יושב-ראש הוועדה ולחברים כאן – הביטוח הלאומי עדיין לא קיבל את הקבצים ואת הממשק באמצעות ממשל זמין.

מאיר שפיגלר: אנו אמורים לקבל את החומר בפעם הראשונה ב-15 במרס חודש זה.

מאיר שפיגלר: ברגע שנקבל את הנתונים ממשרד הבריאות וממשל זמין- - -

ולדימיר בליאק: החוק עבר ב-21 בינואר.

ולדימיר בליאק: זה פוגע באמון הציבור.

מאיר שפיגלר: שר האוצר כל הזמן עוקב אחר הנושא.

מאיר שפיגלר: אני ביקשתי לבטל את ה-90 יום כדי שלא ייווצר מצב, של זמן שלא צורך להתארגן, אבל כמובן אנו יכולים לבצע את התשלומים רק כשמקבלים את הקבצים ממשרד הבריאות דרך ממשל זמין.

מאיר שפיגלר: כרגע אנו עתידים לקבלם ב-15 במרס.

מאיר שפיגלר: נעשה את הבחינה תוך שבוע גג עשרה ימים ונעביר את הכסף.

מאיר שפיגלר: אני רוצה שאתה כיושב-ראש הוועדה ובאמצעותך גם שר האוצר יידעו שאנו טרם קיבלנו את הקבצים ממשרד הבריאות דרך ממשל זמין.

אלכס קושניר: אדוני המנכ"ל, אני מבקש שאם לא תקבל את הקבצים עד 15 בחודש, תעדכן את הוועדה.

מאיר שפיגלר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: תודה רבה, הישיבה נעולה.