ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 240, 2022-03-07 10:00

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים לנושא השני על סדר-היום: שינויים בתקציב לשנת 2022.

אלכס קושניר: נתחיל משתי פניות, ואז נעבור לעודפים.

אלכס קושניר: יש לנו פניות שקשורות להתמודדות עם נגיף הקורונה.

אלכס קושניר: פנייה 16001

אלכס קושניר: פנייה 16001.

דן נימני: הפנייה התקציבית נועדה לתקצוב סך של 99,000 אלפי ש"ח בהוצאה עבור נאמני קורונה במסגרת מתווה 'כיתה ירוקה' במערכת החינוך, וסך של 70,000 אלפי ש"ח בהוצאה מותנית בהכנסה עבור הקמת מתחם בדיקות קורונה בנתב"ג על ידי משרד הביטחון, בהתאם להחלטת ממשלה מס' 604 מיום 07 בנובמבר 2021 שעניינה "אישור מתווה לעניין מכרז להקמת מתחם בדיקות בנתב"ג".

דן נימני: פעילות זו מתוקצבת על בסיס הכנסות מרשות שדות התעופה.

דן נימני: יש פה שתי הוצאות – אחת של 99 מיליון עבור נאמני קורונה במערכת החינוך.

דן נימני: הם אחראיים לבדוק את המתווה של הקורונה אם זה הבדיקות של המורים והתלמידים; ועוד הוצאה מותנית של 70 מיליון שקל לרשות שדות התעופה להקמת מתחם בדיקות.

דן נימני: המימון מגיע מרש"ת.

דן נימני: מי שמוציא את זה לפעול, משרד הביטחון.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, שאלות, בבקשה.

ינון אזולאי: כשאתה מדבר על מתווה כיתה ירוקה, הוא לא קיים כמה חודשים.

ינון אזולאי: אתה מעביר כסף לכיתה ירוקה.

ינון אזולאי: נאמני קורונה עדיין קיימים במסגרות החינוך?

ינון אזולאי: ואם כן, מה תפקידם?

דן נימני: התקצוב הזה מיועד לחודשים ינואר עד מרס 2022.

דן נימני: מעבר לזה אור נציג משרד הביטחון יוכל להרחיב.

אור ברחק: כפי שדן הציג, הנושא של נאמני קורונה 99 מיליון שקלים מיועד לחודשים ינואר עד מרס 2022.

אור ברחק: זה נושא דרך משרד החינוך.

אור ברחק: אנו המבצעים שלו.

אור ברחק: מדובר במימון התחייבויות קיימות עבור שלושת החודשים, רבעון א', של שנת 2022.

ינון אזולאי: הוא אמר את זה בצורה ומובנת.

ינון אזולאי: הרי אנו יודעים שמתווה כיתה ירוקה כבר לא קיים אז על מה אתם משלמים?

אור ברחק: כאמור זה מימון התחייבויות של שנים קודמות, של שנה שעברה.

אור ברחק: צריך עדיין לשלם אותם.

ינון אזולאי: אמרת הרבעון הראשון, מינואר עד מרס.

ינון אזולאי: אז אין כיתה ירוקה.

אור ברחק: האישור ניתן מינואר עד מרס.

אור ברחק: יש לנו אישור מינואר עד מרס לשלם, מימון התחייבויות לשנים קודמות לספקים.

ינון אזולאי: זה לא שנים קודמות אלא החודשים האחרונים של סוף של 2011 ששם היה הסיפור של מתווה כיתה ירוקה עם נאמי קורונה שנכנסו רק בחודשיים האחרונים של אותה שנה ואז זה ירד.

ינון אזולאי: אז אתה אומר – אנו מעבירים עבור נובמבר-דצמבר?

אור ברחק: חודשים של שנה שעברה.

אור ברחק: אמת.

ינון אזולאי: ינואר עד מרס לא נראה שקל שעובר להם, כי לא קיים?

אור ברחק: נכון.

אופיר כץ: על חודשיים, נובמבר-דצמבר, זה 100 מיליון?

אור ברחק: הכול מסודר דרך משרד החינוך.

אור ברחק: זה משימה שמשרד הביטחון נרתם עבורה.

אור ברחק: זה בכל הארץ, גם גני ילדים, גם בתי ספר, בכל הרשויות המקומיות.

אור ברחק: זה פרויקט שחוצה את המדינה.

אור ברחק: סכום כזה.

אור ברחק: כמובן הכול עובר דרך אישור משרד האוצר, התחייבויות משרד החינוך.

אור ברחק: הכול מוסדר תקציבית.

ינון אזולאי: נשמע מוזר, 100 מיליון לחודשיים.

ינון אזולאי: נשמע לך הגיוני?

ינון אזולאי: היינו רוצים לראות את הפירוט.

ינון אזולאי: חשוב.

ינון אזולאי: לגבי 161606.

ינון אזולאי: יש פה הסיפור של נתב"ג.

ינון אזולאי: המכרז הסתיים בנתב"ג?

אור ברחק: מבחינת סטטוס של הפרויקט, יש כבר ספק שזכה.

אור ברחק: יש כבר התחייבות מול הספק, היתרים, ממש עכשיו במקביל עובדים על שלב ההיתרים ומממשים את החלטת הממשלה בנושא הקמת מתחם בדיקות בנתב"ג בסכום של 70 מיליון שקלים בהתאם להחלטה.

ינון אזולאי: כשיצאו למכרז, הקורונה היתה בעיצומה.

ינון אזולאי: עכשיו יש ירידה דרסטית.

ינון אזולאי: ראשית, האם הספק לא מפסיד פה ואתם צריכים לשפות אותו בנוסף, או אתה אומר שאין שום שיפוי, מה שהוא זכה - זכה, וגם אם מפסיד הוא מופעל?

אור ברחק: מבחינת הספק יש התחייבות מול הספק.

אור ברחק: היא קיימת.

אור ברחק: בהתאם להחלטת ממשלה כמובן.

אור ברחק: אם יש צורך לשנות או להתאים את החלטת הממשלה למציאות הקיימת, יש צורך לשנות את החלטת הממשלה.

ינון אזולאי: כשמגיעים לארץ, חלק עולים, חלק פליטים מאוקראינה, מה שאנו רואים, האם יש לנו שליטה, האם כל אחד גם עובר את הבדיקה?

ינון אזולאי: אתם ערוכים לקבל אותם?

ינון אזולאי: ערוכים משם לפנות מי שצריך למלוניות בעניין הזה?

אור ברחק: אני מאגף התקציבים של משרד הביטחון.

אור ברחק: פחות מכיר בפועל איך הדברים עובדים.

ינון אזולאי: אם מעבירים כסף, גם אם זה בעודפים – זה פנייה פה - צריך לוודא שהכסף שמעבירים ייתן מענה גם לאותם עולים ואותם פליטים שמגיעים עכשיו מאוקראינה ומרוסיה.

ינון אזולאי: יש לוודא, שיש לנו מענה לכמויות כאלה של אותם אלה שמגיעים.

ינון אזולאי: האם יש לנו מענה?

ינון אזולאי: נערכנו כיאה לכך?

ינון אזולאי: והאם יש היערכות בהיסעים שלהם למלוניות וכל מה שצריך?

אור ברחק: זו שאלה פחות תקציבית.

ינון אזולאי: אני חושב שהיא כן תקציבית, כי אם אתה מעביר כסף, אתה צריך לדעת לאן.

ינון אזולאי: שמי שאחראי על זה מהמשרדים שיענה.

אלכס קושניר: משרד האוצר, האם אפשר תשובה לשאלה של ינון אזולאי?

אלכס קושניר: האם המדינה ערוכה לבדיקות והסעות של אנשים מאומתים שמגיעים כתוצאה מהמלחמה באוקראינה?

דן נימני: הקמת מבנה זה חלופה למה שיש היום.

דן נימני: היום יש אוהל זמני.

ינון אזולאי: אין בעיה אבל גם מה שאתה מבקש פה, מבנה הקבע מתקיים כדי לקבל ולאכלס את אלה שמגיעים כדי לערוך את הבדיקות שלהם.

ינון אזולאי: זה קיים לזה.

ינון אזולאי: האם מדינת ישראל ערוכה עכשיו, במצב שנקלענו אליו, שלא ברצוננו, ואנו מקבלים את העולים ואת הפליטים, האם אנו ערוכים למצב הזה מבחינת המכרז שיכול להיות שלא היה תואם לאותו דבר?

ינון אזולאי: האם אנחנו מתוגברים שם?

ינון אזולאי: אתה מעביר כסף.

ינון אזולאי: יודע למה אתה מעביר?

דן נימני: לא יודע לענות.

דן נימני: זה חלופה לאוהל זמני.

יואב הכט: כבוד היושב-ראש, אשמח להתייחס.

יואב הכט: מערך קטיעת השרשראות כמובן יטפל בכל הסוגיה של מאומתים שמגיעים מחו"ל, וככל שתידרש שם תוספת להתמודד עם נושאים חדשים, כמובן שהיא תתוקצב מתוך- - -

אלכס קושניר: זה לא שככל שיידרש.

אלכס קושניר: ברור לכולם שיהיה פה גל של פליטים, עולים, ישראלים שחוזרים.

אלכס קושניר: האם אתם ערוכים מבחינת הקורונה לעניין?

ינון אזולאי: כולם רוצים שיבוא.

ינון אזולאי: רק אנחנו רוצים לשמור כמה שיותר לא להחדיר את הקורונה כי הם ברחו משם.

ינון אזולאי: הם לא עשו שם בדיקות ובצדק, לאף אחד אין לזמן לעשות שם בדיקות.

ינון אזולאי: אבל פה לעשות לפחות את הסינון הראשוני כדי לעזור גם להם לא להדביק.

יואב הכט: הצורך ברור לנו.

יואב הכט: אנו לא מכירים תוכנית שמציגה את העלות של זה, לכן לא יכולים לומר שיש לנו המענה לעלות הספציפית הזאת וכמה היא עולה.

יואב הכט: כמובן, כשהיא תוצג, נבחן אותה.

אלכס קושניר: מגיע מישהו שהוא עולה, נכון להיום, עושים לו בדיקת קורונה בנתב"ג?

אופיר כץ: העולים שהגיעו אתמול עברו בדיקה?

ינון אזולאי: אני לא חושב שאתה צריך לענות על זה, כי אתה אומר:

ינון אזולאי: אני מביא כסף.

ינון אזולאי: אם יש פה גורם שנמצא במקום, שיודע.

ינון אזולאי: אני לא אוהב את זה שכל פעם באים- -

אלכס קושניר: הפנייה הבאה היא משרד הבריאות.

אלכס קושניר: יש לנו נציג משרד הבריאות?

אלכס קושניר: שיעלה בזום.

אלכס קושניר: מתן מור.

אלכס קושניר: לגבי ההיערכות שלכם לקליטת גל הפליטים בהיבט קורונה, העולים שמגיעים, הפליטים שמגיעים, הישראלים שחוזרים, מה אתם עושים?

מתן מור: אפרט בכללי על נוהל כניסה.

מתן מור: ספציפית בשבילם זה לא אמור להיות שונה משאר הכניסה של שאר האנשים שמגיעים מחו"ל לישראל, נכנסים, עוברים את בדיקת הקורונה בנתב"ג.

מתן מור: אם הם צריכים לעשות בידוד ואין להם היכן, למשרד יש המלונות.

מתן מור: הוא מפעיל את מלון הקורונה.

אלכס קושניר: כרגע אתם לא רואים הצפה, גידול בכמות המאומתים שמגיעים בעקבות המלחמה באוקראינה?

מתן מור: אנו מנטרים את כל המאומתים בכניסה לארץ.

אופיר כץ: זו לא השאלה.

אופיר כץ: מחר יגיעו 10,000.

אלכס קושניר: האם אתם מזהים עלייה בכמות המאומתים בעקבות גל הפליטים שמגיע מאוקראינה?

מתן מור: נכון לעכשיו אין עלייה בכמות המאומתים שמגיעים מחו"ל.

מתן מור: היא די יציבה בשבוע האחרון כמו שהיתה לפני שבועיים.

אלכס קושניר: האם אתם מנטרים באופן ספציפי מי שמגיע מאוקראינה?

מתן מור: אנו מנטרים ספציפית את כל מי שמגיע.

מתן מור: מעבר לבדיקת PCR לכל מי שנכנס למדינה ושליחה למלונות במידת הצורך, זה הניטור.

ינון אזולאי: יש לכם מערך היסעים לאותם מאומים בנפרד?

מתן מור: מי שצריך להגיע למלון ואין לו איך להגיע, כן.

ינון אזולאי: יש לו ברכבת.

ינון אזולאי: באמת.

ינון אזולאי: הוא מאומת.

ינון אזולאי: אתה דואג לקחת אותו בהסעה?

מתן מור: אם הוא מאומת, הוא צריך להגיע למקום הבידוד שלו לא דרך הרכבת.

ינון אזולאי: אבל פליט שהגיע עכשיו לא מכיר כמעט אף אחד ואין לו איך להגיע, אז או אתה אומר לו: או תעצור טרמפים, או שתיסע בגרושים האחרונים שלך ברכבת או שאתה לוקח אותו ובצורה מכובדת שם אותו באוטובוס מסודר, במקום שיתחיל לחפש את עצמו כשהוא מאומת, שזה עוד מכה בשבילו, ולשים אותו במלון מסודר.

ינון אזולאי: אתה אומר: שייסע.

ינון אזולאי: מה פירוש יסתדר?

ינון אזולאי: מהתשובה שלך משתמש שאתם לא ערוכים לקחת את אותם אלה שמגיעים מאוקראינה ואין להם אף אחד פה ואתה שולח אותם בלי הסעות לאותן מלוניות מבודדות.

מתן מור: אנו ערוכים לתת פתרונות למאומתים שחוזרים.

אלכס קושניר: אל תענה לי תשובות כלליות.

אלכס קושניר: שאלו שאלה ספציפית.

אלכס קושניר: מגיע פליט מאוקראינה, עובר בדיקה בגבול, האדם מאומת.

אלכס קושניר: איך אמור להגיע למלונית?

מתן מור: בגדול יש הסעות למלוניות.

אלכס קושניר: מה זה בגדול?

אלכס קושניר: יש או אין?

מתן מור: אפנה לגורמי המקצוע שאחראיים על ההיסעים מנתנ"ג למלוניות ואתן תשובה.

אלכס קושניר: נחזור אליך כשנדבר על הפנייה שלך.

אלכס קושניר: פנייה 4, יש שאלות?

אלכס קושניר: אין.

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: נחזור עד חמש דקות להצביע.

אלכס קושניר: אני מצביע על פנייה 4, בקשה 16001, הוצאות חירום אזרחיות.

אלכס קושניר: מי בעד הפנייה?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: בבקשה.

דן נימני: רק מבקש לומר – גם לגבי חודשים ינואר עד מרס 2022, זה התשלום.

ינון אזולאי: כלומר ה-100 מיליון לא מספיק לכם, כי רק לחודשיים.

ינון אזולאי: 33 כפול 5 זה קצת יותר מ-150.

אופיר כץ: אתן לכם עצה – כשאתם עם בקשה להעברה, תבואו עם תשובות, לפחות שביניהם יהיו אותן תשובות, שתיראו יותר רציניים.

אופיר כץ: לפני עשר דקות הבחור אמר לנו שזה על נובמבר-דצמבר.

אופיר כץ: עכשיו אתה אומר: לא, נובמבר-דצמבר שולם.

אופיר כץ: ינואר עד מרס.

אופיר כץ: לא רציני לבוא ככה לוועדה עם תשובות סותרות, ורק אחרי שאנו מעלים את השאלות אתם בדקתם בעצמכם מה מהות הבקשה.

אופיר כץ: שמעת מה אמר הנציג שאתה ביקשת שידבר?

דן נימני: יש מה שהבאנו בפני הוועדה.

דן נימני: הסכום הוא 99 מיליון שקלים לרבעון א', ינואר, פברואר, מרס.

דן נימני: 24005, פנייה מס' 5.

אלכס קושניר: 24005, פנייה מס' 5.

אלכס קושניר: משרד הבריאות.

גאיה עפר: הפנייה נועדה להעברת סך של 753 מיליון שקלים ו-800 למשרד הבריאות עבור התמודדות עם מגפת הקורונה.

גאיה עפר: התקצוב נועד לתמוך במערכת הבריאות, בפעילותה מול הנגיף במאמץ שלה לקטיעת שרשראות הדבקה בוויריאנט האומיקרון ובכלל.

אלכס קושניר: לא אמרתם שקטיעת שרשראות הדבקה לא אפקטיבית בכמות מאומתים כזו?

גאיה עפר: קטיעת שרשראות הדבקה כוללת בתוכה גם ביצוע בדיקות PCR, אנטיגן, גם חוקרים.

גאיה עפר: אנחנו מתחילים לרדת בתחלואה והאפקטיביות של החקיאות נהיית יותר אפקטיבית.

גאיה עפר: ניטור בביוב, מערכת שפרוסה בכל הארץ כדי לזהות את התחלואה בשלב יותר מוקדם גם בקרב מי שלא נבדקים.

גאיה עפר: זו הכוונה בקטיעת שרשראות.

גאיה עפר: הסכום יועבר לתוכנית 240205, תוכנית תפעול מטה שכוללת גם תקציבי קורונה שכמובן מופרדים מהתקצוב הרגיל בעיקר הוצאות תפעול ורכש של התמודדות עם נגיף הקורונה.

גאיה עפר: הסכום הזה נועד בין השאר, לרכש מלאי ערכות אנטיגן, הצטיידות במשרד הבריאות, מערך בדיקות ההדבקה.

גאיה עפר: שרשראות ההדבקה כאמור זה בעיקר ביצוע בדיקות PCR, בדיקות אנטיגן, דיגום בבתי ספר במסגרת מגן חינוך.

גאיה עפר: מדובר בחודשים פברואר, מרס ואפריל.

אלכס קושניר: זה מאותה רזרבה של 5 מיליארד?

יואב הכט: זה מתוך הקופסה של ה-10 מיליארד שהוגדרה בסעיף 18 לחוק הפחתת הגירעון.

אלכס קושניר: אבל זה היה מחולק לשניים: 5 מיליארד אוטומטית ו-5 מיליארד באישור ועדת כספים.

אלכס קושניר: איפה אתם עומדים?

יואב הכט: שר הבריאות ושר האוצר וראש הממשלה הצהירו על האירוע שמשחרר את ה-5 מיליארד הנוספים.

יואב הכט: מאותו רגע אין הבחנה- - -

אלכס קושניר: אבל כמה מתוך הרזרבה הזאת ניצלתם?

יואב הכט: העברנו גם הודעה לוועדה בתחילת החודש לגבי כמה בדיוק יצא משם, אבל יש לומר שעד כה, כולל ההעברות שמבוצעות כרגע, יצא סכום של 3.4 מיליארד.

יואב הכט: יש לומר, שיש סכום משמעותי מאוד שעוד מצפוי להגיע בפניות העתידיות עבור נושאים שכבר הוחלט לשריין עבורם תקציב.

אופיר כץ: מה עושים חוקרים אפידמיולוגיים לקטיעת שרשראות ההדבקה?

גאיה עפר: הם מתקשרים ומדברים עם מאומתים כדי לנסות להתחקות אחר שרשרת ההדבקה ולהודיע לכל המגעים שלהם שהם צריכים להיכנס לבידוד או להיבדק כדי למנוע המשך הדבקה.

אופיר כץ: עדיין עושים את זה?

גאיה עפר: גם היום עושים את זה.

גאיה עפר: יש חקירות שמתמקדות בווריאנטים חדשים שמתגלים ואז יש צורך יותר דחוף לקטוע את השרשראות לפני שהווריאנט מתפשט.

ינון אזולאי: אנחנו מבינים מה הם עושים, אבל מהכירי האחרונה, והיו מעט אמנם חולים, לא היו הרבה בגל האחרון, כמה עשרות-אלפים בכל יום לא שמעתי מישהו – מדבר איתך גם מקרובים, בני משפחה, שהיו חולים – לא התקשרו אליהם.

ינון אזולאי: נגמרו להם השיחות בטלכרד?

ינון אזולאי: בפעם הראשונה גם אני חליתי ועשו את זה, אבל הפעם לא שמענו דבר כזה.

ינון אזולאי: המוקד הזה מבחינתנו לא קיים.

גאיה עפר: כפי שהזכיר יו"ר הוועדה, גם הזכרנו בעבר – מערך החוקרים האפידמיולוגיים נועד בעיקר והוא אפקטיבי בעיקר ברמות תחלואה נמוכה.

גאיה עפר: אין ביכולתו להקיף ולהתקשר לכל המאומתים בישראל.

גאיה עפר: הוא נועד להתקשר באופן נקודתי לאותם אנשים שהם ברמת סיכון יותר גבוהה או חשודים בווריאנט כזה או אחר.

גאיה עפר: העמדה המקצועית של משרד הבריאות, של ד"ר אלרעי פרייס, שזה קו הגנה ראשון מאוד חשוב ומשמעותי מבחינת ההגנה האפידמיולוגית גם עכשיו.

גאיה עפר: לכן אנו ממשיכים לתקצב אותו, אגב לא באותם היקפים שהיה בשיא הגל.

ולדימיר בליאק: אבל אין גם חובת בידוד היום בחשיפה אז מה משמעות החקירה?

גאיה עפר: גם אדם שאין לו חובת בידוד אבל נחשף למאומת, יש עדיפות עליונה שילך וייבדק וייכנס לבידוד אם מאומת.

אופיר כץ: כמה חוקרים כאלה מועסקים?

גאיה עפר: 500.

גאיה עפר: אני חושבת שבשיא הגל היינו באזור 800.

ינון אזולאי: לגבי בתי הספר, הרי חולקו בדיקות אנטיגן.

ינון אזולאי: הייתם פה בפניות התקציביות לפני חודש וחצי, חודשיים, ואמרתם לנו שעד למחרת כל בתי הספר יקבלו.

ינון אזולאי: שבוע שעבר הבן שלי בא עם קופסה, אמר לי: זה בדיקות אנטיגן.

ינון אזולאי: יום חמישי שבוע שעבר.

ינון אזולאי: אולי נתנו לפורים.

ינון אזולאי: אשתי מנהלת מעונות וגנים.

ינון אזולאי: הם עדיין מחכים.

ינון אזולאי: יש מצב לעזור להם אולי?

גאיה עפר: יכול להיות שמשרד הבריאות יוכל להרחיב.

גאיה עפר: ככל הידוע לי כל ערכות האנטיגן שתוכננו להיות מחולקות במבצע הזה אכן חולקו והגיעו לרשויות המקומיות.

גאיה עפר: היה פה מבצע הפצה לא פשוט לוגיסטית שעבר גם דרך רשויות מקומיות, גם דרך בתי ספר, מרלו"ג של משרד החינוך טיפל בזה.

גאיה עפר: כל הערכות ככל הידוע לנו הגיעו ליעדן, לפחות לבתי הספר.

גאיה עפר: אני יכולה לבדוק לגבי המקרה הזה.

גאיה עפר: עשינו הפקת לקחים ודיונים מאוד משמעותיים בנושא.

גאיה עפר: נבחנות כרגע אפשרויות להיערך מחדש לקראת מבצע אנטיגן עתידי ככל שיהיה לבחון אפשרות שאולי יחולק - ככל שהממשלה תחליט על מבצע נוסף, אם יהיה גל קורונה נוסף, נשקול את האפשרות לחלק את זה באמצעות רשתות פארם, שיווק, כל דרך שאינה הפצה ישירה של הממשלה.

ינון אזולאי: אם אתם פה, אנו רוצים לנצל את זה – יש הסיפור של המתמחים, שמשרד הבריאות התחייב, שבוע שעבר שר הבריאות עלה ואמר שמשרד האוצר לא עומד בהתחייבויות שלו.

ינון אזולאי: זו שאלה שלא קשורה אמנם, אבל זו בעיה בוערת.

ינון אזולאי: אנו יודעים שזו לא פעם ראשונה שמשרד האוצר, עם בתי החולים הציבוריים בעבר, לדורותיו, מי תבינו שמשרד הבריאות ואותם מתמחים ורופאים ובתי חולים זה כמו משרד הביטחון – צריך להסתכל על זה באותו מצב?

ינון אזולאי: אנו יודעים שכרגע יש בעיה עם כל סיפור המתמחים, הסיפור שהובטח להם, עדיין לא הועבר.

ינון אזולאי: לא אני אמרתי את זה אלא שר הבריאות.

ינון אזולאי: אני לא נמנה על המפלגה שלו אבל אני נמנה על אותם אלה שרוצים לדאוג לבריאות של העם, של האזרחים שלנו.

ינון אזולאי: יש לכם על זה עדכון טוב?

גאיה עפר: משרד האוצר עומד בכל הסיכומים שסוכמו בין השרים בחודש אוקטובר.

גאיה עפר: אנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות ועוסקים בנושא הזה יום-יום.

גאיה עפר: נשמח להשיב עניינית בכתב לכל פנייה.

אלכס קושניר: בואו תפרטו לנו מה הסיפור בכתב, לוועדה.

אופיר כץ: לפני כחודש, חודש וחצי קיימנו דיון על מכשיר אקמו שלא קיים בבית חולים הילל יפה.

אופיר כץ: עדיין לא קיים.

אופיר כץ: לצערי שבוע שעבר ניחמתי משפחה, שנפטרה מקורונה- - -

אלכס קושניר: שלחנו סטטוס.

אופיר כץ: בהילל יפה אין מכשיר ואנשים עדיין מתים שם.

אופיר כץ: אותו דבר מה שדיברנו על מכשיר לצנתור מוח באשקלון.

אופיר כץ: אני עדיין רודף אחרי שר הבריאות ולא מקבל תשובות, וגם המצב העגום בבית החולים עמק בעפולה.

אופיר כץ: שם יצאו מנהלי מחלקות על זה שבית החולים נשאר מאחור, יש תוכנית חומש שהובטחה, בסוף ירדה מסדר-היום, וכשפניתי שר הבריאות הציג את המשנה שלו בוועדת הבריאות.

אופיר כץ: העליתי את השאלות האלה ובאופן מפתיע לא זכיתי לשום תשובה מהנושאים שהעליתי.

אופיר כץ: לכן באופן יוצא דופן לא אתמול בדבר הזה של משרד הבריאות עד שיתוקנו הליקויים לטובת תושבי הפריפריה שמקבלים היום שירות פחות טוב ובגלל זה אנשים מתים.

אלכס קושניר: חבר הכנסת אופיר כץ שואל פה שלוש שאלות – אחת זה לגבי בית החולים הילל יפה בנושא של מכשיר אקמו.

אלכס קושניר: בית חולים ברזילי לגבי מכשיר צנתור מוח שקיים שם.

אלכס קושניר: הם צריכים לקבל רק את האישור.

אלכס קושניר: יש להם כל מה שצריך כולל הצוות שאושר לכך.

אלכס קושניר: והשאלה השלישית, לגבי מעורבות שר הבריאות במה שקורה בבית החולים העמק.

אופיר כץ: מנהלי המחלקות ביקשו להיפגש איתו.

אלכס קושניר: ואני מוסיף דבר נוסף – כשדנו בפנייה הקודמת - אני לא מקבל את המצב הזה שאנו בערך מאורגנים.

אלכס קושניר: יש פה גל עלייה מאוד גדול, גל פליטים מאוד גדול שמגיע מאוקראינה והם יוצאם מאומתים.

אלכס קושניר: ואני לא בטוח שלמדינה יש פתרונות ומערך היסעים.

אלכס קושניר: אני לא מעלה את הפנייה הזו להצבעה היום.

אלכס קושניר: נעלה אותה בדיון הבא בתנאי שתקבל תשובות, חיובית, שליליות, אבל תשובות - אל מריחה, על אותם ארבעת הנושאים שהעליתי.

אלכס קושניר: הדיון על הפניות התקציביות, המשך יהיה בשבוע הבא.

אלכס קושניר: אבקש תשובות לשאלות.

אלכס קושניר: הודעה מס' 01001

אלכס קושניר: הודעות.

אלכס קושניר: נתחיל ב-1001, נשיא המדינה.

נטע בר זיו: הפניה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022 בסך של 7,927 אלפי ש״ח, תכנית 01-51-01, תוכנית נשיא המדינה, שמתקצבת את כל הוצאות בית הנשיא.

נטע בר זיו: העודפים נוצרו בגין התקשרויות חוצות שנה ופערים בין מועד ההתחייבות והתשלום בפועל.

אלכס קושניר: שאלות על נשיא המדינה?

אלכס קושניר: פנייה 1001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 09001

אלכס קושניר: פנייה 09001, משרד החוץ.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2020 לשנת התקציב 2021 בסך של 180,917 אלפי ש״ח בהוצאה לתכניות התקציב הבאות.

טל שחם: תכנית 095101: תפעול מטה בארץ - סך השינוי - 24,579 אלפי ש״ח.

טל שחם: רוב התקציב פה הוא עבור חוזי אחזקה ואבטחה של המטה בירושלים.

טל שחם: חלק נוסף עבור התמודדות עם משבר הקורונה, 706 אלפי ש״ח, ועוד תקציב עבור קורס צוהרים של משרד החוץ.

טל שחם: תכנית 095102: תפעול הנציגויות בחו״ל - סך השינוי - 156,338 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית:

טל שחם: בינוי ופיתוח של נציגויות ברחבי העולם.

טל שחם: משרד החוץ מחזיק 250 מבנים בחו"ל, גם נציגויות וגם בתי שגריר.

טל שחם: הפיתוח והתחזוקה של המבנים האלה הם כמובן חוצי שנים.

טל שחם: בנוסף יש נציגויות חדשות שאנחנו בונים, הסכמי אברהם, גם בדובאי, אבו דאבי, בחריין ומרוקו.

טל שחם: הפיתוח והבנייה שם אורכים זמן וההתקשרויות חוצות שנים.

טל שחם: פרויקטים נוספים הם פרויקטים דיפלומטיים של ישראל בכלל מדינות העולם, גם תמיכות, גם פעילות בכלל הנציגויות שיש בעולם.

טל שחם: משרד החוץ ירחיב אם אתם מעוניינים, וגם פה מדובר בחוזים שמתפרסים על פני שנתיים – גם שנה קודמת וגם הנוכחית.

אלכס קושניר: לגבי מה שקורה באוקראינה, משרד החוץ ערוך?

אלכס קושניר: יש לו עלויות עודפות?

אלכס קושניר: מבחינה תקציבית.

טל שחם: כרגע יש דיון בין משרד החוץ למשרד האוצר.

טל שחם: הפעילות הקיימת – משרד החוץ מתמודד איתה בצורה עצמאית.

טל שחם: יושבת פה נציגת משרד החוץ.

טל שחם: אנו באנו מוכנים.

טל שחם: כרגע משרד החוץ ערוך, כל הפעילות השוטפת שלהם על גבול פולין אוקראינה, הם מתקצבים מתקציבם השוטף.

אלכס קושניר: יש פולין אוקראינה, יש רומניה אוקראינה, יש הונגריה אוקראינה, יש מולדובה אוקראינה, יש סלובניה אוקראינה, יש מלא אוקראינה.

אלכס קושניר: בבקשה, משרד החוץ.

סיגלית שי: משרד החוץ פרוס לכל אורך הגבולות עם כל נציגויות המעטפת שלנו.

סיגלית שי: השגרירות שלנו בקייב פונתה ללברוב ואחר כך דרך מעבר הגבול בפולין.

סיגלית שי: שם כל צוות השגרירות נערך לתת סיוע לפליטים, יהודים, ישראלים, אוקראינים.

סיגלית שי: בעצם כל מי שעבר את הגבול, אנו מסייעים גם בהבאתם אל הגבול מתוך אוקראינה באמצעות הקהילות היהודיות שנמצאות שם ועדיין לא ביקשו לעזוב וגם באמצעות כוחות תגבור שלנו מהנציגויות מעטפת וקשרים שלנו עם האוכלוסייה המקומית כדי לייצר סוג של שאטלים לכיוון הגבולות.

סיגלית שי: אנו מנתבים את האוטובוסים של הגבולות בהתאם לעומסים, כשאנחנו בוחנים לאורך הגבול, ומנסים לנתב את התנועה כך שאנשים לא ייתקעו שעות בקור המקפיא הזה במעבר הגבול.

אלכס קושניר: הממ"זים שלכם עדיין בפנים?

סיגלית שי: כן, כמובן אנחנו בקשר איתם.

סיגלית שי: כל צוות הנציגות נמצא איתם בקשר יום-יומי.

יצחק פינדרוס: אני מבין שאתם עדיין בעיצומים?

סיגלית שי: משרד החוץ היום עובד במתכונת חירום.

סיגלית שי: אנחנו עובדים 24/7.

סיגלית שי: ההיענות של כל עובדי משרד החוץ ראויה להערכה.

סיגלית שי: כולם נרתמו, כולם מוכנים לנסוע לגבולות, כולם מוכנים לסייע בכל הנדרש.

סיגלית שי: נושא טיפול החירום באוקראינה הוחרג מכל מה שקשור לעיצומים.

סיגלית שי: יש כל מיני מגבלות, אני בטוחה שקראת עליהן, הן פורסמו בעיתונות.

יצחק פינדרוס: כמעט לא קורא עיתונים, כי על פי רוב מה שכתוב שם לא נכון.

יצחק פינדרוס: אם היתה פנייה כרגע לנושא אוקראינה, ואת אומרת שאת זה החרגתם מהעיצומים, אעריך ואוקיר, ואני מאמין שלוועדה לא היו שאלת, אבל אם הכול בעיצומים?

סיגלית שי: אני עובדת משרד החוץ.

סיגלית שי: אני מזדהה לחלוטין עם כל דרישות הוועד שלדעתי הן צודקות.

סיגלית שי: אין לי מידע מעבר למה שאתה יודע בכל הקשור להתנהלות הוועד.

סיגלית שי: הוא הופיע פה בוועדת החוץ לדעתי ופרס משנתו.

סיגלית שי: אני יודעת שהיו פגישות של חברי הוועד שלנו באוצר עם יושב-ראש שכר והסכמי עבודה.

סיגלית שי: אני יודעת שלצערי, השיחות הללו לא נשאו פרי, ואין תוצאות עד כה.

סיגלית שי: למרות זאת, בגלל שעובדי משרד החוץ יודעים לגלות אחריות לאומית בשעות משבר ובשעות חירום, עדיין הוחלט להחריג את נושא אוקראינה מהעיצומים ומפעולות הוועד.

סיגלית שי: זה בא לידי ביטוי בעבודה מאוד מאומצת עם מאות מתגברים שיוצאים לגבולות, עם פעולות הומניטריות בהיקפים שאיני זוכרת הרבה זמן מתי נראו וכל זה כדי לסייע לאותם פליטים יהודים, ישראליים, אוקראינים שנמצאים בסיטואציה לא פשוטה.

יצחק פינדרוס: אני מלא הערכה לנושא הזה.

יצחק פינדרוס: אני חוזר לפנייה התקציבית.

יצחק פינדרוס: בהינתן שהעסק שובת, כפי שהכסף עבר מ-20' ל-21', הוא יעבור ל-22'.

יצחק פינדרוס: כי אם יש עיצומים - אם העסק לא עובד, למה זה לא עובר ל-21' ויעבור ל-22'?

טל שחם: רוב התקציב פה הוא עבור פעולות שוטפות של משרד החוץ.

טל שחם: אחזקת המבנה בארץ – המבנה קיים.

טל שחם: אבטחת המבנה בארץ – אותו דבר.

טל שחם: הפעילות של הפיתוח בחו"ל נמשכת כרגיל, לא משנה אם יש עיצומים או אין.

יצחק פינדרוס: מתי לדעתך כאוצר הסיפור הזה יסתיים?

טל שחם: אני לא האגף הנכון.

טל שחם: מי שמנהל את המשא ומתן מול ארגוני העובדים זה אגף אחר במשרד האוצר.

טל שחם: אוכל לבקש ממנו תשובה בכתב.

סיגלית שי: אם אוכל לחדד – העיצומים הם בפינצטה, בתחומים מאוד מסוימים, בפרקי זמן מאוד מסוימים.

סיגלית שי: המשרד פעיל.

ולדימיר בליאק: אנחנו רואים ומרגישים.

ולדימיר בליאק: יישר כוח גדול על כל מה שאתם עושים.

מופיד מרעי: יכול להיות שפספסתי - כל נושא בדיקות הקורונה.

אלכס קושניר: יש בדיקות, אבל כשהוא יוצא מאומת, לא יודעים מה לעשות.

אלכס קושניר: זה המצב כיום.

אלכס קושניר: לכן ביקשנו ממשרד הבריאות לתת לנו תשובות לקראת הדיון הבא.

אופיר כץ: לאוצר שאלה – הטיסות של שר החוץ וראש הממשלה, למשל טיסה לאירופה של שר החוץ, מה עלותה?

טל שחם: אני חושב שזו שאלה למשרד החוץ.

סיגלית שי: רוכשים לו כרטיס דרך ענבל.

אופיר כץ: מה סדר הגודל של טיסה כזאת?

סיגלית שי: זה משתנה.

סיגלית שי: תלוי לאן, באיזו תקופה.

אופיר כץ: ליעד באירופה.

סיגלית שי: אני לא יודעת לומר לך, צריך להסתכל.

סיגלית שי: אבל יש ענבל- - -

אופיר כץ: בכלל שיש מטוס מיוחד לטיסות של ראש הממשלה ולשר החוץ שיכולות לשרת את ראש הממשלה החליפי, כמה מדינת ישראל מפסידה כסף מעצם זה שלא משתמשים במטוס הזה?

ולדימיר בליאק: היא כבר הפסידה מיליארד שקל על המטוס המיותר הזה.

אופיר כץ: כמה כל שנה אנחנו מפסידים כסף ששר החוץ לא רוצה לעלות על המטוס הזה?

טל שחם: לפי בדיקה של משרד האוצר – קשה להעריך, זה קשור בכמה טיסות ראש המשלה יטוס וכמה פעמים בשנה ישתמש במטוס.

טל שחם: ראינו שכמעט אין הבדל בין העלות השוטפת – אני לא מדבר על ההשקעה שעד היום בוצעה ברכישת המטוס – העלות השוטפת בתחזוקת המטוס הנוכחי לעומת לרכוש כרטיסי טיסה – העלות השוטפת כמעט זהה.

אופיר כץ: אבל היום אתה עושה פעמיים – גם יש לך המטוס שכבר נבנה, אתה מתחזק אותו.

סיגלית שי: אבל ככל שהוא טס יותר ולמרחקים יותר גדולים, עלויות התחזוקה יותר גדולות אז זה לא בהכרח הופך אותו ליותר זול.

אופיר כץ: אבל היום יש גם המטוס שאנחנו מממנים אותו וגם הטיסות.

סיגלית שי: כמה עולה כרטיס טיסה?

סיגלית שי: כמה מאות יורואים לעומת כמה אלפים של תחזוקה וחלקי חילוף למטוס שאתה מפעיל אותו באופן פרטי?

אופיר כץ: עשיתם את הבדיקה של העלות של השמונה חודשים?

סיגלית שי: לא יודעת.

אופיר כץ: אז אם אין לך מידע מדויק, לפחות אל תעני בציניות.

אלכס קושניר: עשיתם בדיקה?

טל שחם: עשינו בדיקה, ניסינו להעריך בשנים קודמות עוד טרום הקורונה.

טל שחם: אנחנו מדברים על 2019, מספר הטיסות, שגם זה דבר שמאוד משתנה על ידי ראש הממשלה וראש הממשלה החליפי, והעלויות השוטפות הן כמעט אותו דבר.

טל שחם: לקבל החלטה נטו על עלויות שוטפות יהיה- - -

אלכס קושניר: כלומר אין הוצאה בגלל מטוס שאומר.

טל שחם: מה שחבר הכנסת אומר נכון – בסוף כל עוד המטוס קיים יש גם התחזוקה השוטפת אבל גם הרכישה.

טל שחם: אם הממשלה תקבל החלטה אחרת לגבי המטוס, העלויות יהיו זהות.

אופיר כץ: כרגע המדינה משלמת כפול.

טל שחם: לא כפול כי הוא לא טס.

אופיר כץ: אבל גם תחזוקה וגם כרטיס.

אלכס קושניר: תחזוקה שוטפת של מטוס מקורקע פלוס רכישת כרטיסים שווה להוצאה שאם המטוס הזה היה טס.

אלכס קושניר: אני צודק?

אלכס קושניר: זה מה שבדקתם?

טל שחם: אם היו משתמשים רק במטוס ראש הממשלה ולא רוכשים כרטיסים, העלות היתה זהה.

אופיר כץ: בוא ננסה לעשות בלי הערכות, כל פעם אנשים זורקים מספרים.

אופיר כץ: תבדקו על שמונת החודשים על הטיסות שהיו ומה העלות של המטוס ונראה מה יוצא.

אלכס קושניר: או תמכרו את המטוס הזה.

אלכס קושניר: משהו חשוב לגבי עבודת משרד החוץ: אני יושב-ראש אגודת ידידות פרלמנטרית ישראל מולדובה, ובשבוע שעבר קיבלתי פנייה מעמיתתי חברת פרלמנט נטליה דוידוביץ לגבי סיוע הומניטרי ותרופות למולדובה שמתמודדת עם גל פליטים מאוד גדול.

אלכס קושניר: פניתי לשר האוצר, והוא אישר סיוע של 2 מיליון שקלים, סיוע הומניטרי למולדובה.

אלכס קושניר: פנינו למשרד החוץ ושיתוף הפעולה והמהירות שבה נעשו כל הדברים וכל ההתארגנויות, גם המנכ"ל וגם הסמנכ"ל, היה יוצא מגדר הרגיל.

אלכס קושניר: אתם עושים עבודה מצוינת.

אלכס קושניר: כל הכבוד.

יצחק פינדרוס: תקשר ביניהם למחלקה הבין-לאומית פה של הכנסת כי הם אומרים שהם לא מסתדרים.

אלכס קושניר: גם המחלקה הבין-לאומית של הכנסת דפנה היתה מעורבת בכל ההליכים האלה וזה עבד מצוין.

אלכס קושניר: בקשת משרד החוץ 09001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפניה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 04004

אלכס קושניר: משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: 04004.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 1,160,487 אלפי ש״ח, מתוכם סך של 50,404 אלפי ש״ח מיועדים להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה, בהתאם לפירוט המובא מטה.

טל שחם: תכנית 045101 מטה משרד ראש הממשלה - 267,894 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: 1 .

טל שחם: פרויקט מחשב לכל ילד - פרויקט לצמצום הפער הדיגיטלי.

טל שחם: פרויקט משותף של עמותת המפעל הלאומי לפיתוח חברתי ומשרד ראש הממשלה.

טל שחם: סיבות נוספות: שירותי מערכות מידע וטכנולוגיה – שדרוג מערכות IT זה התקשרויות חוצות שנה, חוזים בתחום שירותי מיגון ואבטחה אשר חוצים שנים.

טל שחם: חוזי אחזקה וניקיון אשר חוצים שנים.

טל שחם: עודפי הקורונה בתוכנית הזאת מיועדים עבור על מערך ההסברה הלאומי שמתמקד בהסברת קורונה.

טל שחם: תכנית 045103 מערך הגיור - 34,610 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: התקשרות חוצות שנים עבור לימוד והכנה של מתגיירים לגיור, פרויקטים רב שנתיים לבירור יהדות של עולים לארץ, חוזי אחזקה וניקיון של המבנה שלהם בארץ, מחשוב ואבטחה – חוזים חוצי שנים.

טל שחם: תכנית 045108 - מערך הסייבר הלאומי - 62,043 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: פרויקטים טכנולוגיים בנושא אבטחת מיידע וסייבר, פיתוח של המערך, חוזי אחזקה ותחזוקה של המבנה.

טל שחם: תכנית 045212 משרד ירושלים ומורשת - 50,631 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית:

טל שחם: בתכנית זו נוצרו עודפים בגין התקשרויות עם עיריית ירושלים, החברה לפיתוח מזרח ירושלים בע״מ, ג׳וינט אלכ״א ומכון ירושלים למחקרי מדיניות, לצורך יישום החלטת ממשלה מס׳ 3790 מיום 13 במאי 2018 , שעניינה ״צמצום פערים חברתיים כלכליים ופיתוח כלכלי במזרח ירושלים״.

טל שחם: מדובר בפרויקטים רב שנתיים אשר הביצוע שלהם מתפרס על פני מספר שנים ביחס להוכחת עמידה באבני דרך של הביצוע בפועל והגשת חשבוניות.

טל שחם: תכנית 045213 משרד ההתיישבות - 81,698 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית:

טל שחם: העודפים נוצרו בגין תמיכות חוצות שנה עבור גרעינים משימתיים המשולמים בהתאם לביצוע בפועל, פרויקטים רב שנתיים של החטיבה להתיישבות והוצאות תפעול חוצות שנה.

טל שחם: תכנית 045215 מערך הדיגיטל הלאומי - 128,756 אלפי ש״ח.

טל שחם: העודפים בתוכנית הזאת הם בעיקר בתחום פיתוח.

טל שחם: מערך הדיגיטל הלאומי פועל מול כל משרדי הממשלה לפיתוח שירותים דיגיטליים ומערכות טכנולוגיות.

טל שחם: יש לו עבודה עם רוב משרדי הממשלה וגם פה פיתוח מערכות טכנולוגיות זה פיתוח ארוך טווח, בדרך כלל בין שלוש לחמש שנים.

טל שחם: לכן הכסף יוצא בהתאם להתקדמות הפרויקטים.

טל שחם: תכנית 045301 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - 43,654 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית: שדרוג מערכות המידע, התקשרויות לאספקת תשתיות טכנולוגיות וחוזי אחזקה של המבנים שלהם בארץ.

טל שחם: תכנית 045302 זו עוד תוכנית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה - 91,594 אלפי ש״ח.

טל שחם: התוכנית הזאת מרכזת את הפרויקטים היותר ייחודיים והחד פעמיים של הלמ"ס.

טל שחם: שני הפרויקטים הגדולים שהתקציב שלהם מנוהל בתקציב, אחד זה מפקד האוכלוסין שאמור להתחיל באפריל הקרוב.

טל שחם: העודפים נוצרו בגלל שהיה צריך לסגור את החוזים של ההתקשרויות גם של המחשוב וגם של הסוקרים עוד בסוף שנה שעברה כדי להיות מוכנים לתחילת המפקד השנה.

טל שחם: הפרויקט השני נקרא אגם המידע הממשלתי, זה שדרוג יסודי של כלל מערכות המידע בלמ"ס כדי להנגיש מידע של הלמ"ס לחוקרים ולמשרדי ממשלה.

טל שחם: תכנית 045701, המשרד לשוויון חברתי - 77,830 אלפי ש״ח.

טל שחם: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפים בתכנית:

טל שחם: התקשרויות ותכניות רבות אשר הינן חוצות שנים לאור הפער בין תחילת שנת הלימודים במערכת החינוך לשנה קלנדרית כגון תכנית "והדרת״ בשיתוף השירות הלאומי, ״בא בטוב״ בשיתוף החברה למתנסים.

טל שחם: התקשרויות עם רשויות מקומיות ואשר הרשויות טרם הספיקו להגיש דרישת תשלום בגין הרבעון האחרון לשנת 2021 , למרכזי צעירים ו-״כיתות ותיקים״.

טל שחם: והרבה מאוד תוכניות נוספות שהמשרד מקדם כגון ״יוצאים בשלישי״, ״נעים בשלישי, ״כה משימה לאומי״, ״מיפוי אזרחים ותיקים״ ו-״עמותות משימתיות״ ועוד.

טל שחם: תכנית 046303 פיתוח הנגב והגליל - 84,794 אלפי ש״ח.

טל שחם: גם הפרויקטים פה ארוכי טווח כגון עלה נגב, פרויקטי חברה וקהילה וקול קורא לסיוע לרשויות מקומיות ולחברות בגליל לביצוע ויישום פרויקטים בעלי חסמים תקציביים המונעים פיתוח תעסוקתי ופיתוח כלכלי מקומי או אזורי.

טל שחם: התוכנת האחרונה והיא קצת ייחודית פה, זה תוכנית רזרבה 047001.

טל שחם: 74 מיליון ו-623,000 ₪.

טל שחם: למה אנו שמים עודפים בתוכנית רזרבה – מדובר בשני משרדים שנסגרו ב-21' והפעילות שלהם עברה ב-22' לאחריות משרדים אחרים, ולפי החוק אנחנו חייבים לשים את העודפים באותו סעיף תקציבי שבו נוצרו.

טל שחם: לכן אנו שמים את זה בתוכנית הרזרבה, ובמהלך השבועות הקרובים נעביר פנייה נוספת להעביר את התקציב מפה לבין הסעיפים הרלוונטיים.

טל שחם: משרד אחד הוא המשרד לנושאים אסטרטגיים.

טל שחם: התוכנית שנסגרה היא תוכנית 045204, המשרד לנושאים אסטרטגיים.

טל שחם: סך העודפים בתוכנית שהיו ונמצאים עכשיו בתוכנית הרזרבה זה 30 מיליון ו-985,000 ₪ והם יועברו בהמשך למשרד החוץ.

טל שחם: המשרד השני הוא המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, מס' תוכנית 045214.

טל שחם: העודפים שנוצרו בתוכנית זה 43 מיליון ו-638,000 ש"ח שיועברו למשרד לביטחון פנים.

אלכס קושניר: בבקשה.

נעמה לזימי: לגבי הלמ"ס, כמה חוקרים פנו אליי בנושא הזה, לגבי התקציב לעומת מקבילים במדינות אחרות.

נעמה לזימי: אם אפשר לדעת מה הפער בתקשוב ואיפה החוסרים המרכזיים לעומת מדינות אחרות בהקשר הזה.

טל שחם: אין לי נתונים בנושא.

טל שחם: אפשר לנסות לבדוק עם התקציבאית של הלמ"ס בזום.

אלכס קושניר: נבקש לקבל את זה בכתב כי זה דורש מחקר קטן.

אלכס קושניר: למ"ס אלופים במחקרים, אז שיעשו את המחקר הזה ויגישו לוועדת הכספים.

נעמה לזימי: בתוך תקציב ההתיישבות אנו רואים קיצוץ של 3.9 מיליון בתקנת גרעיני המשימה.

נעמה לזימי: אתה רוצה לפרט על זה?

אבי מאיר: מדובר במבחני תמיכה משנה שעברה שדוחות הביצוע שלהם, צריכים להגיש אותם רק בסוף החודש ואז נשלם את החלק השני.

אבי מאיר: שילמנו את החלק הראשון לפי הוראת חשכ"ל ללא הוכחת ביצוע, ועכשיו לאחר הוכחת ביצוע בסוף החודש יגישו העמותות את דוחות הביצוע, ונוכל לצאת.

נעמה לזימי: למה יש הקיצוץ?

אלכס קושניר: זה תשלום עודפים.

אלכס קושניר: זה לא קיצוץ.

אלכס קושניר: כשיהיה דוח ביצוע, יהיה המשך.

אבי מאיר: אנו משלמים הכול אחרי דוחות ביצוע.

נעמה לזימי: בלי פחת, בלי כלום.

נעמה לזימי: תודה.

אלכס קושניר: פנייה 04004, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: פנייה 05003.

אלכס קושניר: פנייה 05003, משרד האוצר.

דן נימני: הפנייה התקציבית נועדה להעביר עודפים מחויבים משנת 2021 לשימוש בשנת 2022 בסך של 320,751 אלפי ש״ח בהוצאה לתוכניות התקציביות הבאות, שעיקרן מפורט להלן: תכנית 055101 : מטה משרד האוצר 79,238 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות להוצאות התפעול והמערכות המידע של המשרד.

דן נימני: תכנית 055102 : אגף התקציבים - 85 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות ולשירותי ייעוץ עבור האגף.

דן נימני: אגף התקציבים מסתייע בשירותי ייעוץ לשם ביצוע בדיקות כלכליות, סקירות מידע והשוואות בינלאומיות.

דן נימני: התשלום עבור שירותים אלו כפוף להשלמת עבודות הייעוץ.

דן נימני: תכנית 055104 : אגף החשב הכללי - 32,916 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות לתפעול החוב הממשלתי, ולשירותי ייעוץ וביקורת לאגף החשב הכללי.

דן נימני: אגף החשב הכללי מסתייע בשירותי ייעוץ לשם ביצוע בדיקות כלכליות, פיקוח על פרויקטים, סקירות מידע והשוואות בינלאומיות.

דן נימני: בנוסף, מסתייע האגף בשירותי ביקורת של משרדי רו״ח בנוגע לדוחות כספיים, בקרה על ביצוע התקציב ועוד.

דן נימני: התשלום עבור שירותים אלו כפוף להשלמת עבודת הייעוץ.

דן נימני: תכנית 055106: אגף שכר והסכמי עבודה 15,632- אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות לשירותי ייעוץ ומערכות מידע.

דן נימני: אגף השכר והסכמי עבודה מסתייע בשירותי ייעוץ לשם ביצוע בדיקות כלכליות, סקירות מידע והשוואות בינלאומיות.

דן נימני: לעניין מערכת המידע, התקציב משמש לרכישת נתוני שכר מחברות אשר מפיקות את תלושי השכר, וכן עיבוד הנתונים הללו באמצעות מערכות מידע.

דן נימני: תכנית 055107 : אגף מחקר, כלכלה והכנסות המדינה (כלכלנית ראשית) - 1,609 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות לשירותי ייעוץ, שימוש במאגרי מידע ודמי חבר לארגון ה-OECD.

דן נימני: אגף הכלכלנית הראשית מסתייע בשירותי ייעוץ לשם ביצוע בדיקות כלכליות, סקירות מידע והשוואות בינלאומיות.

דן נימני: תכנית 055108 : פעולות בחו״ל 87,514- אלפי ש״ח.

דן נימני: סיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שגת תקציב הנוגעות להוצאות הנ״ל, ובניהן התחייבויות לארגון הבונדס.

דן נימני: כחלק מפעילות גיוס החוב של מדינת ישראל נעזר אגף החשב הכללי בארגון הבונדס.

דן נימני: מדובר בהתחייבויות כלפי הארגון והוצאות נוספות, אשר טרם יצאו על הפועל.

דן נימני: תכנית 055109 : הלשכה לפיצויים אישיים - 263 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות להוצאות התפעול הנ״ל.

דן נימני: תכנית 055111 : מינהל הדיור והרכש הממשלתי - 2,103 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות להוצאות הפעילות הנ״ל.

דן נימני: תכנית 055112: רשות החברות הממשלתיות 23,700 - אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות להוצאות הנ״ל.

דן נימני: תכנית 055113: מינהל הרכב הממשלתי - 77,718 אלפי ש״ח.

דן נימני: הסיבות העיקריות בגינן נוצרו העודפים: התקשרויות חוצות שנת תקציב הנוגעות להוצאות האחזקה של המינהל והתחייבויות לרכישת כלי רכב.

אלכס קושניר: יש פה נציגים של החשכ"ל?

אפרת תבור שני: לא, אבל אני תקציבאית המשרד.

אלכס קושניר: לגבי החשב הכללי, במהלך דיוני תקציב דנו כאן בשינוי המודל של קרנות הריט, ואחת הנקודות שהעלינו היתה מתן אפשרות בחינה של מתן ערבות לקרנות ריט תמורת הכנסה של פרויקטים של שכירות מופחתת לקרנות הריט.

אלכס קושניר: הובטח לנו שנקבל תשובה מאגף החשב הכללי תוך חודש, חודשיים.

אלכס קושניר: אנחנו כבר חמישה חודשים מאז שהתקציב הסתיים.

אלכס קושניר: עשיתי כמה שיחות.

אלכס קושניר: אתם כרגע בונים מודלים, לא בונים מודלים – לא יודע מה אתם עושים, ואני מבקש תשובה לסוגיה הזאת.

אלכס קושניר: אם יש עכשיו, מצוין.

אלכס קושניר: אם לא, ברגע שתיתנו תשובה, תהיה הצבעה על הסעיף הזה.

אפרת תבור שני: זה משהו מאוד ספציפי, אני לא יודעת לענות לך אבל אדאג לקבל תשובה.

אפרת תבור שני: פנייה 10001

אלכס קושניר: המטה לביטחון לאומי, 10001.

נטע בר זיו: הפניה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022 בסך של 10,836 אלפי ש״ח, בהתאם לפירוט המובא מטה.

נטע בר זיו: הפנייה התקציבית בחלוקה לתכניות מובאת להלן: תכנית 105101: זו תוכנית שמתקצבת את כלל ההוצאות של המטה לביטחון לאומי.

נטע בר זיו: העודפים נוצרו בשל התקשרויות חוצות שנה בגין חוזי תקשוב, ותשלומים שוטפים.

אלכס קושניר: שאלות?

אלכס קושניר: מי בעד פנייה 10001?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 33001

אלכס קושניר: 33001, משרד החקלאות.

אופיר כץ: מה הסטטוס של הרפורמה?

אלכס קושניר: יש ועדה בין-משרדית שצריכה להגיד את שרשרת הערך של הרווחים בכל הדרך החל מהייצור הסיטונאי קמעונאי ואז תתקבל ההחלטה.

אלכס קושניר: אמור לקרות ממש בקרוב.

אופיר כץ: זה גם בשיתוף החקלאים הוועדה?

אלכס קושניר: לא, היא בוחנת את הנתונים.

אופיר כץ: איך הם יידעו את הנתונים אם לא יידעו כמה חקלאי מוכר?

אלכס קושניר: הם יודעים.

אלכס קושניר: יש מיסים שאנשים משלמים.

גלעד קריב: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 392,842 אלפי ש״ח בהוצאה לתכניות התקציב הבאות, שעיקרן כפי שמפורט להלן: תכנית 33-01-02: 143,912 אלפי ש״ח עבור פעילות משרד החקלאות.

גלעד קריב: עיקר עודפי התקציב עוברים בעקבות התקשרויות חוצות שנים, הפעילות השוטפת של המשרד.

גלעד קריב: תכנית 33-02-02: 24,927 אלפי ש״ח עבור מנהל המחקר החקלאי.

גלעד קריב: עיקר העודפים נוגעים למחקרים חקלאיים חוצי שנים.

גלעד קריב: תכנית 33-06-02 : 189,112 אלפי ש״ח עבור תמיכות ומחקרים מחקלאות.

גלעד קריב: עיקר העודפים נוצרו עבור תמיכות ותשתיות ניקוז, תשלומים חוצי שנים.

גלעד קריב: תכנית 33-06-03: 23,311 אלפי ש״ח.

גלעד קריב: תמיכות בצער בעלי חיים.

גלעד קריב: עיקר העודפים נוצרו בעקבות תשלומים חוצי שנים לרשויות מקומיות כתוצאה מנוהל התמיכה.

גלעד קריב: תכנית 33-09-01:

גלעד קריב: 11,580 אלפי ₪ עבור מנהלת תנופה.

גלעד קריב: עיקר העודפים נוצרו עקב פרויקטים ופיצויים למנופי גוש קטיף שחוצים שנות תקציב.

אלכס קושניר: שאלות?

אלכס קושניר: 33001, מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 36001

אלכס קושניר: משרד התעסוקה, 36001.

אביעד שוורץ: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת תקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 633,427 אלף אלפי ₪.

אביעד שוורץ: מתוכם 288,926 אלפי ₪ הינם עודפים מתוך המסגרת התקציבית המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה.

אביעד שוורץ: אפרט בקצרה, עיקר העודפים נמצאים בתוכניות של הכשרה מקצועית, שכוללות לא מעט עודפים להכשרות שהתקיימו עקב נגיף הקורונה.

אביעד שוורץ: כמו כן עידוד תעסוקת אוכלוסיות יהודיות, שגם שם - עקב נגיף הקורונה.

אביעד שוורץ: בנוסף יש עודפים שעברו למכללות טכנולוגיות ששנות תקצוב הלימודים במכללות הטכנולוגיות לתואר הנדסאי, בתי ספר מקצועיים לנוער ותפעול ורגולציה.

אלכס קושניר: שאלות?

אלכס קושניר: אין.

אלכס קושניר: 36001, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה 17002

אלכס קושניר: תיאום פעילות בשטחים, 17002.

גל אסף: הפנייה נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 54,098 אלפי ש״ה.

גל אסף: מתוכם, סכום של 1,491 אלפי ש״ח מועבר כחלק מתוכנית ההוצאה בעקבות התמודדות המשק עם נגיף הקורונה.

גל אסף: אפרט בקצרה את התוכניות שאליהן מועברות העודפים.

גל אסף: תכנית 17-31-01: מטה צבאי 13,536- אלפי ש״ח עודפים שנוצרו בתוצאה מהתקשרויות חוצות שנים לאחזקת מתקני קבלת קהל.

גל אסף: תכנית 17-31-03: מטה אזרחי 11,979- אלפי ש״ח, שעוברים כתוצאה מהתחייבויות רב שנתיות עבור מכרזים שונים לתפעול של המינהל האזרחי.

גל אסף: אעבור על התוכניות העיקריות.

גל אסף: בתוכנית פיתוח האזור מועברים עודפים של כ-20 מיליון ₪ שמועברים עבור פרויקטים רב שנתיים, תכנון הנדסי, שירותי אדריכלות, שמאות, מים, כל העניין של פיתוח האזור.

גל אסף: בתוכנית מפקדת תיאום פעולות תיאום וקישור חבל עזה מועברים כ-2 מיליון עבור תחזוקה שוטפת של תיאום פעולות קישור בעזה.

אלכס קושניר: חברים, שאלות?

אלכס קושניר: אין.

אלכס קושניר: 17002, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: פנייה מס' 68001 רשות האוכלוסין וההגירה, 68001.

רום בר-אב: שלום, הבקשה התקציבית נועדה להעברת עודפם משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 150,396 אלפי ₪.

רום בר-אב: העודפים העיקריים בתוכנית: עודפים במטה ולשכות אוכלוסין, כ-30 מיליון ₪ שנבעו מהמשך תהליך שיפוץ להתקשרות חוצת שנים, וכ-88 אלפי ₪ שנועדו מתוכניות מחשוב חוצות שנים, שיפוי של תשתיות הרשות וכדומה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים שיש תורים מאוד גדולים עכשיו בעקבות המשבר וגם ראינו מה קרה בשבת, שחלק מהזמן הפקידים שם לא קיבלו את האנשים, נוצרו תורים גדולים.

אלכס קושניר: אתם עושים היערכות מיוחדת לאירוע הזה?

אלכס קושניר: מתגברים את הכוחות?

אלכס קושניר: איפה זה עומד?

רום בר-אב: התקציבן אתנו בזום.

רום בר-אב: לא מצליחים לשמוע.

רום בר-אב: אני יודע שהרשות כן עושים מאמצים כדי לתת מענה לתורים, לפתוח מעבר לשעות הקבועות.

אלכס קושניר: זה צריך להיות 24/7 כי הטיסות מגיעות כל הזמן.

אלכס קושניר: אני רוצה לקבל תשובה.

אלכס קושניר: בינתיים אני רוצה לחזור לפנייה של משרד האוצר, קיבלתי הודעה מהחשב הכללי שהם סיימו את עבודת המטה, ומוכנים להציג את המודל כאן אז אנו כמובן נקבע את הפגישה בהתאם.

אלכס קושניר: אני רוצה להעלות את הפנייה 05003 של משרד האוצר להצבעה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: מה עם רשות האוכלוסין וההגירה?

אלכס קושניר: הוא יכול להדריך אותך בטלפון?

רום בר-אב: הם מגדילים את שעות העבודה של האנשים בלשכות ופותחים אותם בימי שישי ובשעות נוספות כדי לתת מענה לאנשים בתורים.

אלכס קושניר: מה שעות העבודה הנוכחיות?

רום בר-אב: כרגע זה שלוש פעמים אחרי הצהריים בשבוע ומרחיבים את זה לחמש פעמים ולימי שישי, שלא היה עד עכשיו.

אלכס קושניר: אני מדבר על עבודת רשות האוכלוסין וההגירה בנתב"ג.

רום בר-אב: העבודה היא 24/7 ומרחיבים את אחוזי המשרה לעובדים הקיימים כדי לתגבר את כמות העובדים שנמצאים שם.

רום בר-אב: כולל שישי שבת, וגם מגייסים עובדים חדשים.

אלכס קושניר: כמה עובדים היום מקבלים קהל ולכמה רוצים להגיע, בכל משמרת?

רום בר-אב: הוא לא יודע לומר ברגע זה את כמות העובדים.

רום בר-אב: זה כפוף לנהלים שרש"ת מכתיבה להם.

רום בר-אב: יכולים לבדוק ולומר בדיוק.

אלכס קושניר: אני מבקש לקבל בכתב את הנושא הזה, כי אם יש צורך להגדיל את כמות העובדים נסייע לכם בתקציבים וכל מה שצריך כי זה אירוע חשוב.

אביעד שוורץ: זה בתיאום עם רש"ת, שמזהה את הצרכים בשטח.

אלכס קושניר: אבל עד שהיא מזהה את הצרכים ואתה מקפיץ את האנשים, זה לוקח זמן.

אלכס קושניר: חברתי לסיעה יוליה מלינובסקי היתה שם במוצאי שבת וחזרה משם עם תחושות מאוד קשות.

אלכס קושניר: אני יודע שרשות ההגירה משתדלת ועושה, אין לי טענות, רק יש לי בקשה שנוכל להשתפר ולעשות את זה טוב יותר כדי שאנשים שבאים גם ככה אחלי תלאות בלתי סופיים יקבלו לפחות כאן יחס הולם.

אלכס קושניר: אני מבקש שתעבירו לנו בכתב מה יש לכם, מה אתם מתכוונים לעשות, ואם יש פערים בצרכים, תגידו לנו.

רום בר-אב: החסם כרגע אינו תקציבי אלא גיוס כוח אדם.

אלכס קושניר: תעבירו לנו.

אלכס קושניר: פנייה 68001, רשות האוכלוסין וההגירה, מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: הצבעה בעד – רוב גדול אושר.

אלכס קושניר: הפנייה אושרה.

אלכס קושניר: נצא להפסקה ונחזור לדיון הבא בשעה 13:30.