ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 197, 2022-03-01 09:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב, אנו מתחילים את סדרת הדיונים ליום הזה בוועדת הכלכלה.

מיכאל ביטון: אנחנו מברכים את משרד האוצר על הצגת תוכנית סיוע לעסקים קטנים ובינוניים, והכוונה להעניק את כל הסיוע במהלך החוד כולל הארנונה, כולל ההוצאות.

מיכאל ביטון: כל ההיבטים שניתנו בנפרד יינתנו ביחד.

מיכאל ביטון: ועדת הכלכלה דרשה את התוכנית הזאת, שר האוצר התחייב להביא אותה כאן לפני שבועיים והביאו אותה.

מיכאל ביטון: נעמיק בה ביחד עם אנשי האוצר ונראה גם את החלקים שניתן לשפר בה כמו גם את השיפורים של התוכנית למאבק ביוקר המחיה כפי שהתבטאנו בעבר, לשכלל אותה ולעשותה נכונה יותר.

מיכאל ביטון: היום אנו דנים דיון ראשון בתוכנית בנק ישראל להגברת השקיפות והתחרות בשוק המשכנתאות.

מיכאל ביטון: המהלך הזה הוא מהלך חשוב.

מיכאל ביטון: ההוצאה המרכזית של אזרח בישראל היא רכש של בית.

מיכאל ביטון: השעבוד הכלכלי שמוטל על אזרחי ישראל בבואם להבטיח קורת גג להם ולילדיהם ולדורות הבאים הוא דבר קשה מנשוא עם התחייבות כספית של 20, 30 שנה להוצאה שהיא המרכיב הגבוה ביותר מתוך ההוצאה החודשית של משפחה בישראל.

מיכאל ביטון: ההוצאה הזו הולכת וגדלה.

מיכאל ביטון: יוקר המחיה ויוקר הדיור הולך וגדל, ולצערי טרם ראינו מהממשלה את התוכנית לדיור בר השגה.

מיכאל ביטון: אנחנו כוועדת כלכלה נציג בשבועות הקרובים את התפיסה שלנו ואת הפילוטים שאנו רוצים שהממשלה תקיים בתחום הדיור בר השגה לזוגות צעירים.

מיכאל ביטון: אנו לא רוצים יותר לדבר על יוקר הדיור.

מיכאל ביטון: וילה ופנטה

מיכאל ביטון: אוז יעלו במרכז מיליונים אפשר לייצר לזוג צעיר דירה ב-800,000 שקל ואפילו בית קטן צמוד קרקע שיגדל בפריפריה ב-800,000 שקל.

מיכאל ביטון: עשינו את זה בירוחם רק לפני 3 ו-4 שנים ואפשר לעשות את זה במדינה.

מיכאל ביטון: צריך מנהיגות, צריך יצירתיות, צריך נחישות.

מיכאל ביטון: אבל אנחנו צוללים ונכנסים לסוגית המשכנתאות.

מיכאל ביטון: גם כשאדם מחליט לרכוש בית, הוא חותם על משכנתא.

מיכאל ביטון: היבט התחרותיות בין הבנקים הכללי אנו יודעים שאינו גבוה וגם במשכנתאות זה משפיע כי אתה בדרך כלל לוקח את המשכנתא בבנק שאתה חבר בו.

מיכאל ביטון: עשינו מהלכים גדולים ברפורמת הבנקאות הפתוחה ברפורמת המעבר בקליק בין בנקים בתוך שבוע ואחריות הבנקים לסייע במעבר הזה, ואני מברך את בנק ישראל ואת המפקח על הבנקים על הצגת התוכנית הזאת שעיקרה בעצם היכולת של לקוח פשוט להבין מה מציעים לו והיכולת שלו להסתכל על הצעות דומות בין בנקים במהירות בזמן נתון.

מיכאל ביטון: אחת הבעיות של ההצעות, שאתה מקבל הצעה אחת מבנק לפני חודשים, והבנק השני מציע לך הצעה אחרת וריביות וטוען שבכלל עולם הריביות והאילוצים השתנו ובכלל לא ניתן להשוות את ההצעות.

מיכאל ביטון: מעבר לכך עיגנו את מעמדם של יועצי ההשקעות בשוק הפיננסי כבר בחוק הבנקאות הפתוחה ואני שמח על כך.

מיכאל ביטון: כמובן אני דורש ומצפה מיועצי משכנתאות להיות הגונים בתמחור ובשירות ובהוגנות ובמחויבותם ללקוח בלבד בבחינת אפשרויותיו למשכנתא, אבל דבר אחד ברור – כשעושים בדיקת משכנתאות ומתמחרים ונאבקים על מחיר טוב מול הבנקים, לקוח חכם יכול להוזיל את המשכנתא שלו במאות אלפי שקלים עלות מצטברת לאורך שנות המשכנתא או עשרות אלפי שקלים.

מיכאל ביטון: זה אירוע לא מבוטל.

מיכאל ביטון: לכן המהלך שלכם שתציגו אותו כאן בתוכנית בנק ישראל להגברת השקיפות והתחרות במשכנתאות הוא מהלך משלים ונכון.

מיכאל ביטון: אני ביחד עם חבר הכנסת יעקב אשר, גפני ומקלב הנחנו הצעת חוק נוספת שתחזק את התחום הזה והיא עוסקת במרכיב נוסף שבו אדם לקח משכנתא, אחרי עשר שנים נניח ההכנסה שלו השתנתה, מצבו הכלכלי השתפר, והוא רוצה למחזר את המשכנתא בתנאים נוחים.

מיכאל ביטון: מסתבר שהממחזרים הם בסביבות 20% בלבד ממקבלי המשכנתאות, ואם אחרים היו ממחזרים, היו מקבלים אולי תנאים חדשים טובים יותר על אותה משכנתא, ומתוך הממחזרים רק 5% ממחזרים בבנק אחר.

מיכאל ביטון: המחזור של משכנתא בבנק אחר הוא קשה מאוד, כי הוא מחייב את האדם לשותפות בין שני הבנקים, והסכמות ושלא יעכבו אותו ושיעבירו את הנתונים, יעבירו את החובות, יאפשרו לו לעשות את זה.

מיכאל ביטון: הצעת החוק אומרת:

מיכאל ביטון: אנחנו לא קוראים לזה מחזור משכנתאות בקליק כי זה בסוף הלוואה שצריך להתייחס אליה כהלוואה רצינית ולעשותה בצורה מושכלת, אבל הנחנו את ההצעה הזאת, היא תידון.

מיכאל ביטון: או מקווים שבנק ישראל, המפקח על הבנקים והאוצר יראו בחוק הזה משלים למהלך שהם מציגים היום, יקדמו אותו, וגם אם צריך לשנות, לשפר אבל לאפשר למי שרוצה למחזר משכנתא בישראל במהלך חיי המשכנתא לקחת משכנתא טובה יותר.

מיכאל ביטון: אני מבקש שתציגו את הפרויקט ברבע שעה, כי מגיע לכם על היוזמה הטובה הזאת, ואחרי זה נפתח את זה להתייחסויות של חברי כנסת ואחרים.

מיכאל ביטון: עודדה, סגנית המפקח על הבנקים, בבקשה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: בסיכום הדיון הקודם שהיה פה בנוכחות המפקח ב-21 בנובמבר התבקשנו להגיע לדיון הזה בוועדת הכלכלה ולהציג את תוכנית העבודה שלנו ליישום הרפורמה שהוצגה בישיבה הקודמת על ידי המפקח בקווים כלליים כרפורמה שצפויה להיות מקודמת על ידי הפיקוח על הבנקים וגם התבקשנו להגיד כיצד אנו מתכוונים לפקח עליה.

עודד פורר: אני שמחה לבשר שהצלחנו להרים את הכפפה הזאת ולהוציא את הרפורמה החשובה הזאת אל הפועל, וההוראה הסופית שמעגנת את הרפורמה הזאת פורסמה ב-31 בינואר.

עודד פורר: הדיון הקודם היה ימים ספורים לאחר שפרסמנו את הטיוטה הראשונית של הרפורמה, והפצנו אותה להתייעצות עם המערכת הבנקאית ופרסמנו הודעה לעיתונות שבישרה עליה ומאז התקדמנו בקצב מאוד מהיר.

עודד פורר: קידמנו את כל התהליכים שנדרשים.

עודד פורר: יש לנו תהליכים של התייעצות עם ועדת בנק לקוח ואחר כך ועדה מייעצת ואחר כך התייעצות עם הערות הציבור עד שיצאה סופית לדרך בסוף ינואר כאמור והיא תיכנס לתוקף בסוף אוגוסט.

עודד פורר: לרפורמה הזאת יש שלוש מטרות: הראשונה היא להגביר את השקיפות ואת יכולת ההשוואה של הלקוח בין ההצעות שהוא מקבל, השנייה היא להגביר את הפשטות כי שהלקוח יוכל בצורה טובה יותר להבין את ההצעות השונות ולבחור בהצעה הטובה ביותר, והשלישית היא להגביר את היעילות בביצוע התהליך.

עודד פורר: אנו מאמינים שבעקבות הרפורמה הזאת הלקוח יוכל להבין טוב יותר את תנאי המשכנתא שמוצעים לו ואת ההשלכות על התשלומים העתידיים ולהשוות באופן מושכל ובקלות רבה את ההצעות השונות שהוא מקבל.

עודד פורר: לצורך גיבוש הצעדים הוקם בבנק ישראל על ידי הנגיד צוות מיוחד שכלל חברים מהפיקוח ומחלקת המחקר, והתייעצנו עם מומחים בעלי שם עולמי בתחום הכלכלה ההתנהגותית וגם עם מומחים בתחום המשכנתאות, גורמים מרשות התחרות וגם פעם ראשונה- -

מיכאל ביטון: ישבתם עם יועצי המשכנתאות?

עודד פורר: ודאי.

מיכאל ביטון: מעולה.

מיכאל ביטון: קבלו ח"ח על זה.

עודד פורר: גם במסגרת הערות הציבור קיבלנו הערות מאוד חשובות וטובות מאיגוד יועצי המשכנתאות והתייעצנו איתם ועשינו הרבה מאוד תיקונים ושיפורים בהוראה ואנו מאוד מודים להם על זה.

עודד פורר: אני גם רוצה לציין שהתייעצנו פעם ראשונה עם קבוצות מיקוד מסוגים שונים של אנשים, ובאמת קיבלנו הרבה מאוד תובנות מזה, וראינו שאנשים אוהבים את הרפורמה הזאת ומבינים באיזו הצעה הם צריכים לבחור, שזה באמת עוזר להם.

עודד פורר: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב שבו הבנקים עובדים על יישום הרפורמה.

עודד פורר: הם צריכים להיערך ליישומה בקצב מאוד מהיר ואנו מלווים את תהליך היישום עד לכניסת ההוראה לתוקף ונמצאים ברקע כדי לסייע.

עודד פורר: אשמח אם גרניט, מנהלת יחידת ההסדרה אצלנו, תפרט על הרפורמה.

עודד פורר: אומר לגבי ההצעה שציינת שנפגשנו עם חבר הכנסת יעקב אשר ואנו מטפלים גם בזה.

מיכאל ביטון: מצוין.

גרניט אופק: בוקר טוב.

גרניט אופק: כפי שהקדימה עודדה, המטרה של הרפורמה הזאת היא במספר מישורים: לשפר את יכולת ההבנה של הלקוח, להציג לו את המידע בצורה הטובה יותר שתסייע לו לקבל החלטה וגם לשפר את יעילות ביצוע התהליך.

גרניט אופק: הרפורמה מתמקדת בשלוש נקודות זמן עיקריות: שלב הבירורים הראשונים של הלקוח, שלב האישור העקרוני וגם אחר כך בשלב שההלוואה כבר מתנהלת והלקוח שוקל לבצע מחזור.

גרניט אופק: בשלב הראשוני, שהלקוח מבקש להתחיל לחשוב על רעיון של לקחת משכנתא, זיהינו שיש איזשהו קושי להבין את ההשפעות העתידיות שיכולות להיות לשינויים של פרמטרים שונים על ההחזר החודשי.

גרניט אופק: פה רצינו לסייע ללקוח להבין.

גרניט אופק: עד כה היה דף הסבר גנרי שלקוחות היו מקבלים עם טבלה שלא היתה אפקטיבית.

גרניט אופק: ברפורמה הבנקים יציעו ללקוחות מחשבון סימולציות שיאפשר ללקוחות להזין ולשחק עם הנתונים כדי לראות איך שינויים מסוימים ישפיעו עליהם בעתיד ואיך הם משפיעים על ההחזר החודשי.

גרניט אופק: זה דבר מאוד חשוב.

גרניט אופק: לקוחות צריכים לדעת שמה שהם רואים בזמן אפס זה לא מה שיקרה בהמשך ויכול להיות שיש להם חשיפה לשינויים והם צריכים להתכונן לזה.

גרניט אופק: בשלב הבא, כשהלקוח כבר מחליט להתקדם ולהגיש את הבקשה לאישור העקרוני, פה עשינו כמה שיפורים.

גרניט אופק: קודם כל, מבחינת השירות, ויושב-ראש הוועדה ציין זאת בתחילת דבריו – השירות יהיה יעיל, מהיר וזמין.

גרניט אופק: לכן ננקטו מספר פעולות.

גרניט אופק: קודם כל, הגשת הבקשה וקבלת האישור העקרוני הם יהיו בתוך חמישה ימים בלבד וזה במטרה לאפשר ללקוחות לבצע את אותו תהליך מול כמה בנקים ולבצע השוואה - חמישה ימים – לא ימי עסקים.

גרניט אופק: יש אפשרות לחריגה לשבעה ימים אבל זה במקרים חריגים בלבד שהגדיר התאגיד הבנקאי במדיניות שלו, וככל שהוא בחר לתת את האישור תוך שבעה ימים הוא צריך לודיע על כך ללקוח ולהסביר לו מה הסיבה, שהוא נכלל בקריטריון חריג שמאפשר לו את החריגה.

גרניט אופק: בנוסף קבענו שההגשה של הבקשה וקבלת האישור העקרוני יהיו במקוון.

גרניט אופק: אפשר יהיה להגיש את הבקשה גם בטלפון.

גרניט אופק: זה כדי למנוע את הצורך להגיע לסניפים.

ולדימיר בליאק: מה מספר ימים ממוצע היום לקבלת אישור עקרוני?

גרניט אופק: זה משתנה.

גרניט אופק: בשנתיים האחרונות היו תקופות שזה לקח הרבה זמן.

גרניט אופק: היתה תקופה חריגה בגלל הקורונה.

גרניט אופק: אני חושבת שזה בסביבות 3 שבועות.

גרניט אופק: אין לנו נתון מדויק.

גרניט אופק: אבל הקיצור יהיה משמעותי.

גרניט אופק: זה תלוי בתקופות, לא יודעים להגיד במדויק.

גרניט אופק: אבל אנו יודעים שזו נקודה חשובה שהיה צריך לטפל בה.

גרניט אופק: גם אמרנו באופן כללי בהוראה שהבנקים יקבעו נהלי עבודה ויקצו משאבים כדי להבטיח שיהיה שירות זמין ושהטיפול יהיה ויעיל באופן שיאפשר ללקוח זמן מספיק להשלים את התהליך.

גרניט אופק: אנו יודעים שגם זו סוגיה, שאין מספיק זמן ללקוחות לקבל החלטה והם רצים במהירות ולכן האמירה הכללית הזו נקבעה.

גרניט אופק: מעבר לשיפור השירות קבענו פורמט אחיד לאישור העקרוני.

גרניט אופק: זה מאוד חשוב.

גרניט אופק: כשאתה מקבל ניירות שונים מבנקים שונים, אתה לא יודע לעשות השוואה, ועצם זה שאתה רואה עד כמה השמות של הפרמטרים והמבנה של האישור, זה מסייע לך לקבל החלטה.

גרניט אופק: הפורמט אנחנו קבענו אותו.

גרניט אופק: נעזרנו במומחים שיעזרו לנו לבנות טופס קריא וברור ובחרנו את הפרמטרים החשובים כדי שלא יהיה עומס מידע.

גרניט אופק: מבין הנתונים האלה יוצג ללקוח קודם כל כמה סך כל הסכום שהוא ישלם עד סוף תקופת ההלוואה, כמה ההחזר החודשי הגבוה ביותר הצפוי שמייד ארחיב בנושא הצפוי, וכמה יהיה סכום ההחזר החודשי הראשון שיצטרך לשלם.

מיכאל ביטון: הכנתם לדבר הזה מצגת, משהו פשוט לציבור?

עודד פורר: לקראת העלייה לאוויר של הרפורמה יהיו חומרים פשוטים לציבור.

מיכאל ביטון: יש הדיון המקצועי פה אבל מתוכו אנו רוצים שאנשים יבינו מאוד פשוט איך זה הולך לעבוד.

מיכאל ביטון: צריך שתי רמות: דיון מקצועי מעמיק על המשמעות של הרפורמה הזאת, השלכותיה ואיך היא מתבצעת ברמה הכי מקצועית אבל גם בפשטות ללקוח, לאזרח ששומע אותנו עכשיו: באתי לבנק, אני רוצה משכנתא, מה אני מבקש, מה אקבל, מה סדר העבודה שלי.

מיכאל ביטון: להפוך את זה לדבר פשוט.

עודד פורר: מתוכננת תוכנית הסברה רחבה.

גרניט אופק: המטרה של הרפורמה היא לתת ללקוח כלים אז ודאי שנעשה את זה.

גרניט אופק: בין הנתונים שיוצגו ללקוח באישור העקרוני, וזה שינוי פורץ דרך – זה להציג לקוח את הריבית הכוללת החזויה.

גרניט אופק: זה נתון שכולל תחזיות עתידיות, והמטרה שלו לתת ללקוח תחושה, כיצד שינויים עתידיים ישפיעו על ההחזרים שלנו.

גרניט אופק: זה מאוד חשוב כי למשל, אנו יודעים שריביות בהלוואות צמודות למדד לכאורה נראות זולות יותר כשאתה מקבל את האישור העקרוני כי הפרמטר של ההצמדה לא בא לידי ביטוי.

גרניט אופק: עכשיו הוא כן יבוא לידי ביטוי.

גרניט אופק: הוא נכנס לחישובים.

גרניט אופק: החישובים הם מאד מורכבים.

גרניט אופק: הלקוחות לא יצטרכו להבין את זה.

גרניט אופק: הם יקבלו נתון שמשקלל את ההשפעה העתידית של הצמדה, למשל.

ולדימיר בליאק: אתם מדברים על תחזית עתידית בהתאם למה שהיה בשנים האחרונות?

גרניט אופק: כן, זה נעשה בשיתוף מחלקת המחקר של בנק ישראל.

גרניט אופק: זו מתודולוגיה פורצת דרך כדי לשקף ללקוחות את הריבית האמיתית הכוללת תחזיות כדי שיוכלו להשוות כמו שצריך את הנתון בין הבנקים ולדעת מה תהיה ההשפעה עליהם.

גרניט אופק: מעבר לנתון של הריבית הכוללת החזויה, ללקוחות יוצגו שלושה סלים אחידים.

גרניט אופק: יהיו בנוסף לסל המוצע שכל בנק יבנה עבור הלקוח.

גרניט אופק: המטרה של הסלים האחידים, נכון להיום יש רק הסל המוצע.

גרניט אופק: יש הבדלים בין הבנקים.

גרניט אופק: כל בנק מציע סל מוצע אחר ללקוח, וקשה להשוות.

גרניט אופק: הסלים האחידים יהיו זהים בין כל הבנקים.

גרניט אופק: ואז כשלקוח מקבל אישורים עקרוניים מכמה בנקים הוא יידע – בסלים האחידים, ממש להבין מה יותר יקר ומה יותר זול לו.

גרניט אופק: הם נבחרו על-ידי בנק ישראל במטרה לייצר מנעד של תמהילים.

גרניט אופק: תיארתי את השיפורים שיהיו עבור הלקוח בשלב הראשוני של הבירורים הראשוניים, בשלב שהוא מבקש את האישור העקרוני.

ולדימיר בליאק: מי בונה את הסלים העתידיים?

גרניט אופק: בנק ישראל קבע מה יהיו הסלים האחידים.

גרניט אופק: הסלים האחידים הם מנעד של תמהילים.

גרניט אופק: הסל הראשון הוא 100% ריבית קבועה לא צמודה, הסל השני הוא שליש, שליש, שליש – ריבית קבועה לא צמודה, ריבית פריים וריבית משתנה כל חמש שנים.

גרניט אופק: זה מבוסס על הסל הנפוץ לפי הנתונים שלנו.

גרניט אופק: והסל השלישי מחולק חצי-חצי בין ריבית קבועה לא צמודה לריבית פריים.

נירה שפק: חלקנו, רובנו כבר לקחנו משכנתאות.

נירה שפק: אני שומעת אותך, והייתי אומרת שאם כשהייתי צעירה וקניתי את הבית שלי הייתי שומעת מה את אומרת, הייתי נכנסת למיוט.

נירה שפק: יש לנו מלא אנשים שבטח אני מתכוונת לשתף את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: לא היית פה בהתחלה.

מיכאל ביטון: יש הצעת חוק של יעקב אשר, שלי, של מקלב וגפני שעוסקת במחזור משכנתאות, של אלה שלקחו ולא ידעו.

נירה שפק: דווקא המינוחים.

נירה שפק: המילים המקצועיות האלה – אם אפשר לדבר בשפה של זוג צעיר שעכשיו קונה בית שלא ייכנס להלם.

מיכאל ביטון: תסבירו.

מיכאל ביטון: תחשבו שאתם מסבירים לאנשים פשוטים.

מיכאל ביטון: ריבית קבועה, צמודה, משולבת.

מיכאל ביטון: תעשו הסבר פשוט לדברים האלה.

יוסי סעדון: אחד הדברים החשובים שעשינו ברפורמה הזאת זה הנושא של העלות הממשית כלומר הכנסנו תחזיות וזה החלק המורכב – הכנסנו תחזיות לכל הריביות שתיארת קודם - פריים וכו' כדי שנוכל להפוך אותן למכנה משותף ובסופו של דבר להציג ריבית אחת לכל המשכנתא, וזה חלק שכל אחד לפי רמת הבנתו בעניין יכול להעמיק.

יוסי סעדון: מי שמבין פחות יכול להסתכל על הריבית הזאת ולהתייחס אליה ואותה להשוות בין הבנקים.

יוסי סעדון: זה די ממצה בהינתן תנאי השוק כך שזה גם מפשט את התהליך.

יוסי סעדון: במדינות אחרות - אנחנו ייחודיים בעניין הזה של הרכב המשכנתא.

יוסי סעדון: אצלנו יש משכנתא צמודה בריבית משתנה.

מיכאל ביטון: תרשה לעצמך להסביר כל סוג.

נירה שפק: אומר את החוויה שלי.

נירה שפק: אני חושבת שאני 30 שנה אחרי הבית הראשון ואני ממש זוכרת שדיברו איתי סינית ולא הבנתי מה הם רוצים ממני, ואז הלכתי לאדם פרטי, והוא אמר לי: כמה את מרוויחה היום?

נירה שפק: כמה את חושבת שמקום העבודה שלך קבוע?

נירה שפק: כמה את חושבת שעכשיו את יכולה לשלם יותר ובהמשך פחות?

נירה שפק: כמה היום את רוצה פחות כי את לא יודעת מה קורה אבל את יודעת שעוד 10 שנים תוכלי לשלם יותר?

נירה שפק: את רוצה לוח שפיצר?

נירה שפק: אמרתי לו: מה זה?

נירה שפק: ענה: כל הבנקים לפי לוח שפיצר, אבל מי שיודע אומר לבנק: תראה לי עוד לוחות.

נירה שפק: דברו עברית ואז האנשים יבינו.

מיכאל ביטון: הם נקראים יועצי משכנתאות.

מיכאל ביטון: הקבוצה הזאת עיגנו את מעמדה בחוק הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: שיכירו שיש מקצוע כזה.

מיכאל ביטון: את צודקת.

מיכאל ביטון: רוב האנשים חתמו על מסמך שהם לא מבינים בו כלום.

מיכאל ביטון: ואולי יפסידו כסף.

מיכאל ביטון: ובכלל אין להן דרגות חופש לבדוק כי הוא הלך רק לבנק שלו.

מיכאל ביטון: מי אמר שהבנק שלו ייתן לו את המשכנתא הכי טובה?

מיכאל ביטון: בכלל לשאת ולתת אם אתה לא יודע את ההבדלים בין ריבית קבועה וצמודה ומשולבת ופריים.

מיכאל ביטון: אני רוצה שבנק ישראל יסיים הצגה סדורה של הרפורמה, ואז כל חבר כנסת ישאל שאלות.

מיכאל ביטון: חלק מהח"כים הגיעו אחרי שהתחלתם – תחזרי על מטרות הרפורמה, ואחרי זה כשאתם אומרים מה זה ריביות תסבירו את הסוגים ותעשו את ההצגה באופן סדור.

מיכאל ביטון: בסוף תגידו מה קיבל הלקוח שלא היה לו בעבר.

מיכאל ביטון: בבקשה.

גרניט אופק: אמרנו: לקוח מתחיל לחשוב על משכנתא – הוא נכנס לאתר של הבנק, ועומד לרשותו כלי קל שהוא יכול לשחק, אומר: אני רוצה 500,000 שקל, כמה ייצא לי החזר חודשי.

גרניט אופק: 600 שקל, משחק עם החוגה.

גרניט אופק: זה העלה לי את ההחזר החודשי ל-3,000 וכו'.

גרניט אופק: כבר כלקוח אני מקבל תחושה ראשונית שהוא לא צריך להבין יותר מדי.

גרניט אופק: כמה כסף רציתי – כמה יצא לי בהחזר החודשי.

גרניט אופק: זה בהתחלה.

גרניט אופק: כבר שיפור אדיר בהשוואה למה שיש היום, שיש כל מיני עלוני מידע גנריים עם כל מיני טבלאות שאף אחד לא מבין ולא אפקטיבי.

גרניט אופק: אז כבר בשלב הראשון התחלתי לחוש ולהבין מה זה אומר עבורי וכמה אשלם כל חודש.

גרניט אופק: עברתי לשלב הבא.

גרניט אופק: אני מרים טלפון למוקד של הבנק או נכנס לאתר של הבנק ויכול להגיש בקשה לאישור עקרוני.

גרניט אופק: שם יבקשו ממני נתונים.

גרניט אופק: בתוך חמישה ימים יחזירו לי טופס שנראה אותו דבר בכל הבנקים, אני יכולה לעשות זאת במקביל בכל הבנקים, ובו גם פה נעשה פישוט מאוד משמעותי.

גרניט אופק: בחרנו בפינצטה רק את הנתונים החשובים עבור הלקוח לקבלת החלטה.

גרניט אופק: נכון להיום יש המון נתונים, מאוד מורכב.

גרניט אופק: אמרנו: יש תמצית מנהלים בראשית הטופס הזה עם חמישה מספרים, זה הכול: התקופה שבחרת, הריבית – קראנו לזה הריבית הכוללת החזויה.

גרניט אופק: הסברתי לוועדה את המורכבות מאחורי זה אבל הלקוח לא צריך להבין.

גרניט אופק: הוא רואה מספר שהוא משווה בין הבנקים, הוא רואה מה סך כל הסכום שישלם עד סוף תקופת המשכנתא, שזה נתון חשוב כי ביקשתי 500,000, 600,000 שקל – כמה אשלם בסוף כשהכול יסתיים, כמה אחזיר כל חודש וכמה במקסימום אחזיר כל חודש אם יתממשו כל מיני דברים.

שלמה קרעי: סך הכול הסכום הזה כולל את הצפי לעליות?

גרניט אופק: כן.

גרניט אופק: כולל תחזיות.

מיכאל ביטון: אל תשאל שאלות של תואר שני.

מיכאל ביטון: אתה דוקטור.

מיכאל ביטון: ביקשנו מהם לדבר הכי פשוט.

מיכאל ביטון: תישארו בפשוט.

מיכאל ביטון: עוד מעט ניתן לו ללכת אתכם למקומות היותר.

גרניט אופק: זו בדיוק האומנות.

גרניט אופק: יש פה דוקטורים מאחורי האירוע הזה אבל בסוף ללקוח יש מספר.

גרניט אופק: אומרים לו: דע לך – ההחזר החודשי הראשון שלך הוא אולי 3,000 ₪ לחודש אבל זה יכול להגיע ל-3,500.

גרניט אופק: דע לך שלשם זה אמור לקחת אותך.

גרניט אופק: זה נתון מאוד חשוב כי אנשים רואים כמה הם משלמים בהתחלה.

גרניט אופק: הם לא מודעים שיכול להיות שיהיו שינויים שישפיעו עליהם.

גרניט אופק: אלה המספרים שהם רואים לנגד עיניהם, ועל סמך זה הם צריכים לקבל החלטה.

גרניט אופק: בקבוצות המיקוד שעודדה דיברה עליהם - העברנו לאנשים שלא מבינים.

גרניט אופק: ראינו שכשהמספרים האלה הם לנגד עיניהם והם יחסית מעטים וברורים, עשינו את הסימולציות וראינו שהם ידעו לבחור את ההחלטה הנכונה, הטובה יותר.

גרניט אופק: זה מבחינת הפשטות של הלקוח - הלקוח מקבל נייר, מכמה בנקים, יש לו מספר, חמישה, שישה נתונים שמשווה בין הבנקים וזהו.

גרניט אופק: הוא רואה את המספרים האלה עבור כמה אופציות, יש לו כמה מוצרים על המדף ובוחר את הטוב ביותר ביניהם.

גרניט אופק: יכול להיות שמשהו זול יותר מבחינת הריבית אבל בהחזר החודשי אולי הסכום גבוה יותר.

גרניט אופק: כך הוא יודע לשקלל את ההחלטה שלו ולהחליט מה כדאי לו.

גרניט אופק: זה בשלב הראשון.

גרניט אופק: נדבך נוסף חשוב של ההוראה הוא בהמשך הדרך.

גרניט אופק: דיבר היו"ר על המחזורים.

גרניט אופק: לקוח רוצה לשפר את התנאים או לעשות שינוי, והוא רוצה לדעת אם כדאי לו או לא כדאי לו לעשות מחזור.

גרניט אופק: עד היום הנושא הזה היה מאוד מורכב והיה קשה לדעת אם כדאי או לא.

גרניט אופק: מה שהוספנו ברפורמה ושאמור לסייע ללקוחות להחליט, גם פה יש דוקטורים מאחורי האירוע אבל עבור הלקוח יש משהו מאוד פשוט: יש נתון.

גרניט אופק: נכון להיום זאת רפורמה קודמת שעשינו - חייבנו את הבנקים להציג באתרים שלהם כל יום באופן עדכני מידע יתרות לסילוק, דוח יתרות לסילוק שאתה יכול לשלוף ולראות אם כדאי לך או לא.

גרניט אופק: מה היה חסר בנתונים האלה- -

נירה שפק: גם מופיע לך סעיף של קנס, אם אתה רוצה לקצר, כמה יעלה לך.

גרניט אופק: כן.

גרניט אופק: זה הופיע עוד קודם.

גרניט אופק: היה חסר חיבור של זה, מה שאנו קוראים לו ריבית לצורכי השוואה.

גרניט אופק: עכשיו תיתוסף שורה כזאת שכך קוראים לה, ריבית לצורכי השוואה ויופיע שם הסבר ללקוח: קח את הנתון הזה, קח את הנתון של הריבית שמופיע בדף האישור העקרוני שדיברנו עליו שיקבל מהבנק החדש, תשווה אחד לאחד וכך תדע אם יש כדאיות כלכלית במחזור.

גרניט אופק: יהיה הסבר כזה ללקוחות.

גרניט אופק: זה משהו שאנו מקווים שיסייע בקבלת החלטה אם כדאי או לא כדאי למחזר.

מיכאל ביטון: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: סבאח אל-חיר, בוקר טוב, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: אני שומע רפורמה, רפורמה, אבל אצלנו בחברה הערבית נאדה.

אוסאמה סעדי: איפה?

אוסאמה סעדי: רפורמה, משכנתאות.

אוסאמה סעדי: אתה יודע מה זה?

אוסאמה סעדי: הכול אצלנו גן עדן.

אוסאמה סעדי: משכנתאות.

מיכאל ביטון: יש לנו דיון על המגזר הערבי על בנקאות.

מיכאל ביטון: הבטחנו וקיימנו.

אוסאמה סעדי: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: אין לי טענות אבל יש לי טענות לבנק ישראל על – באים עם רפורמה בשוק המשכנתאות.

אוסאמה סעדי: תתייחסו ל-20% מאזרחי המדינה הערביים.

אוסאמה סעדי: לא שמעתי שום מילה.

אוסאמה סעדי: אולי התחלתם, הפתעתם אותי ולמרות שבאתי באיחור התחלתם בחברה הערבית, אבל ממה שאני שומע על הרפורמה מאז שנכנסתי שום מילה.

אוסאמה סעדי: אתם יודעים ששוק המשכנתאות בחברה הערבית הוא 2%.

אוסאמה סעדי: זה בושה וחרפה.

אוסאמה סעדי: מדברים על רפורמה, מדברים על תוכניות.

אוסאמה סעדי: תביאו פתרונות, לפתור את החסמים שיש בחברה הערבית מבחינת משכנתאות.

אוסאמה סעדי: מדברים על דיור.

אוסאמה סעדי: אתמול שמענו 125,000 יחידות דיור ותוכניות מתאר ותוכניות מפורטות.

אוסאמה סעדי: אבל כאשר משפחות ערביות צעירות לא מצליחות לקבל משכנתא בגלל חסמים אובייקטיביים שאנו יודעים מהם – אי אפשר לרשום שעבודים, הקרקעות לא רשומות על שם מבקש המשכנתא בגלל שזה עדיין רשום על שם הסבא של הסבא של הסבא שלו, אם לא פותרים את זה גם אם נעשה 20 רפורמות לא יתקדם.

אוסאמה סעדי: צריך למצוא פתרונות.

אוסאמה סעדי: ואני שומע כל פעם, כל דיון, אדוני היושב-ראש, אותן תוכניות, אותן מצגות, אבל באמת כלאם פאדי.

מיכאל ביטון: תשיבו לאוסאמה – הוא כנראה לא יהיה פה אבל בתוך הדיון במגזר הערבי תקצו התייחסות לחוסר השימוש בכלי הזה של משכנתאות במגזר הערבי.

אוסאמה סעדי: 2%.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: זעקתך נשמעה.

מיכאל ביטון: ולדימיר בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה, אדוני.

ולדימיר בליאק: אני מברך על הדיון הזה ועל כל צעד שאנחנו עושים במסגרת המאבק שלנו ברגולציה, בריכוזיות, בהנגשת מידע, גם מה שעשינו במסגרת חוק ההסדרים וגם מה שאנו מנסים לעשות עכשיו.

ולדימיר בליאק: באופן כללי, כל צעד שמפחית את הרגולציה, מקצר את לוח הזמנים ללקוחות, מנגיש את המידע, מבחינתי זה מבורך.

ולדימיר בליאק: אני רוצה בעיקר לציין שלושה דברים, קודם כל לגבי סימולטור אשמח לשמוע יותר כיצד זה יעבוד וכיצד הלקוח הפוטנציאלי יוכל לבנות את התרחישים העתידיים של התנהגות ההלוואה.

ולדימיר בליאק: כפי שציינת בדברי הפתיחה שלך, קיבלתי לא מעט פניות לגבי האנשים שרוצים למחזר בבנק אחר.

ולדימיר בליאק: גם פניתי לאיגוד הבנקים.

ולדימיר בליאק: היה לי שיג ושיח איתם כיצד אנו מורידים את החסמים.

ולדימיר בליאק: בהקשר הזה גם הסוגיה לגבי מכתב כוונות.

ולדימיר בליאק: אני מקבל הרבה תלונות מאנשים שמבקשים מכתב כוונות, וזה יכול להגיע לשבועיים, שלושה וגם לחודש.

ולדימיר בליאק: יש בנקים שמבקשים את המכתב גם היום מודפס.

ולדימיר בליאק: בעידן הדיגיטלי הנוכחי אני חושב שזה צריך לעבור מן העולם ועדיין יש בנקים שמבקשים את המסמך מודפס וזה מערים קשיים על הלקוחות בטח בעידן הקורונה.

ולדימיר בליאק: בכללי אני כמובן אני מברך על הרפורמה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תשיבו לכולם בהמשך.

מיכאל ביטון: נירה שפק.

נירה שפק: תודה.

נירה שפק: קודם כל, דיון חשוב.

נירה שפק: הוא לא הראשון.

נירה שפק: הסתכלתי גם במה שבנק ישראל הציג בנובמבר 2021, חזרתם על מה שנאמר פה, ואני אומרת, מאיפה הגענו ולאן התקדמנו מפה.

נירה שפק: בסוף כשמסתכלים על סך הדברים שאנשים מקבלים בימי חייהם, החלטות כלכליות מורכבות, לרוב האנשים זה ההחלטה היחידה אפילו שמביאה אותם להוציא המון כסף על נכס עם התקשרות כמעט לרוב החיים.

נירה שפק: אף אחד לא פורס לחמש שנים – ואם כן הוא כנראה לא צריך אותנו.

נירה שפק: אני אומרת, איפה בנק ישראל בנושא של כישורי חיים?

נירה שפק: בסוף אנשים לוקחים משכנתאות, אנשים לוקחים הלוואות.

נירה שפק: דיברתי על זה עם הממונה על הבנקים, הממונה על הביטוח, בכל גוף שרק אפשר.

נירה שפק: ואני עוברת בנק-בנק, ואני רוצה להבין איפה אנחנו עם האחריות שלנו לתת כישורי חיים?

נירה שפק: ואני חייבת לתת – את הדוגמה הזאת נתתי ואתן אותה שוב.

נירה שפק: במרכזי הצעירים, הלכתי לראות מה מקבלים שם.

נירה שפק: היתה לי שיחה על זה גם עם השרה הרלוונטית.

נירה שפק: הגעתי למקום שלימדו אותם איך מחזיקים תיק השקעות הון.

נירה שפק: זוגות צעירים סטודנטים, ואני אומרת להם: נגמרה ההרצאה שמומנה בתקציב המדינה, ואני שואלת: למי יש חשבון בנק?

נירה שפק: מי יודע מה זה הוצאות קבועות?

נירה שפק: משתנות?

נירה שפק: מה האחוז מהמשכורת שאפשר באמת לחשק?

נירה שפק: אף אחד לא יודע.

נירה שפק: מי רוצה לקחת משכנתא – הרימו יד.

נירה שפק: ישר אנחנו נותנים להם.

נירה שפק: איפה אנחנו ברגולציה מכניסים את הנושא הזה שאת הידע נקבל ככישורי חיים – לא יודעת ממתי?

נירה שפק: זו שאלה אחת.

נירה שפק: נשאלה כמה פעמים, והיתה על זה ביקורת.

נירה שפק: זה כאילו טיפה יוצא החוצה אבל משם זה מתחיל.

נירה שפק: בכל המסמכים שראיתי לא ראיתי בשפת העם, לפני שאומרים להם מה זה ריבית קבועה ומשתנה מה הקריטריונים שאתה צריך לעשות לעצמך צ'ק ליסט שלפני זה אתה לא הולך.

נירה שפק: כמו שלרשיון נהיגה אתה צריך לראות למה אתה עושה את זה, אם יש לך אוטו, אם אתה עובד, אם הגעת לגיל, אם עשית תיאוריה.

נירה שפק: האם יציבות תעסוקתית, שערי מטבע.

נירה שפק: הרי לא דיברנו על משכנתאות במט"ח, מטבע זר?

נירה שפק: שזה גם אופציה וזה משתנה.

נירה שפק: אנחנו לא מלמדים רק לעכשיו.

נירה שפק: פעם היו משכירים דירות בדולרים.

נירה שפק: ואז לקחו חלקים במשכנתאות בדולרים כי אמרו: ניפגע פה, ניפגע פה.

נירה שפק: אנחנו מדברים על משכנתאות של עשרות שנים.

נירה שפק: האם יש צ'ק ליסט שאפשר לכל זוג לפני שאתה נכנס למחשבון או לסימולטור בוא תראה אם נדלק לך אור אדום, ירוק או כתום.

נירה שפק: שאלה ספציפית על המרחב בכפרי.

נירה שפק: אני יודעת שכל נושא המשכנתאות בקיבוצים הוא בעייתי כי כל עוד לא עשה שיוך נכסים, אני עוזרת היום לעשרות משפחות שתקועים כי המשכנתאות לא מחושבות.

נירה שפק: כל יועץ משכנתאות שמביאים אומר: יש לי בעיה עם הבנק, הוא לא מכיר, נותן לי 60%, 70% מהנכס כאילו הנכס ייעלם.

נירה שפק: זוגות צעירים לא מצליחים לקחת הלוואות לקנות בתים בפריפריה.

נירה שפק: אשמח שהיועצים יתייחסו לזה כי אני מלווה לא מעט כאלה.

נירה שפק: הדבר הכי חשוב לי זה השקיפות של הבנקים והיו גם שאלות של הממ"מ וטוב שכך, ותודה, על הנושא של שקיפות תיאום.

נירה שפק: איפה רואים את זה?

נירה שפק: כשאני רוצה לקנות או להשכיר בית, אני יכולה להיכנס לאתר נדל"ן ולראות באותו אזור מי יהיו הריביות.

נירה שפק: איפה השקיפות?

נירה שפק: איפה האפליקציה הזאת, שאנחנו יכולים לראות בנק זה נתן ככה, אחר ככה?

נירה שפק: טבלה כזאת.

נירה שפק: איפה אנחנו מאפשרים את האפליקציה הזאת שתהיה ידידותית לאנשים?

נירה שפק: אלה השאלות שלי בשלב זה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: שלמה קרעי, בבקשה.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב בראש.

שלמה קרעי: אני ממש שמח על הדיון הזה.

שלמה קרעי: זה דגל שהרמתי כמה שנים לפני שנכנסתי לכנסת, הנושא של המשכנתאות, של יוקר תשלומי הדיור.

שלמה קרעי: יש איתי כאן חברים, גם יונתן ברלינר מהתאחדות יועצי המשכנתאות שליווי אחד את השני בכל השנים האלו.

שלמה קרעי: אומר לצורך גילוי נאות, יושב פה ד"ר יוסי סעדון גיסי מבנק ישראל.

שלמה קרעי: ככה שהביאו אותו כדי שאני אהיה רגוע יותר היום.

שלמה קרעי: כמה דברים.

שלמה קרעי: ראשית, יושב-ראש הוועדה ואני מקדמים כמה הצעות חוק, שאחת מהן קשורה מאוד-מאוד לנושא של התחרות וזה המשכנתא בקליק.

שלמה קרעי: כשאנו מדברים על שקיפות וניסיון להגביר את התחרות, אני חושב שכפי שמעבר בנק מאפשרים לעשות אותו היום במהירות וביעילות, גם משכנתא צריכה להיות בסופו של דבר דרך להגיע לבנק מסוים, לומר לו: אני רוצה למחזר משכנתא, תן לי הצעה.

שלמה קרעי: ההצעה הטובה בעיניי עם כל המכלול של השקיפות שאתם מוסיפים וזה נגמר שם.

שלמה קרעי: כל שאר הדברים נעשים מאחורי הקלעים – העברות השעבודים, הטאבו, כל הדברים שהיום הם חסמים מאוד גדולים לתחרות.

שלמה קרעי: אני בעצמי לא ממחזר את המשכנתא כי אין לי זמן להסתובב בין הנקודות האלה שצריך כדי להגיע למחזור הזה.

שלמה קרעי: אני חושב שזה משהו שאם אתם רואים מניעה חוקית לעשות או דברים שצריך לתקן בחקיקה כדי שזה יקרה, תעזרו לנו.

שלמה קרעי: אנו עושים את זה מהצד שלנו אבל אני חושב שזה מהלך משלים שמאוד יכול לעזור בכל הנושא הזה.

שלמה קרעי: יש כמה דברים, כשאני רואה את התאחדות יועצי המשכנתאות כאן אני מבין ויודע שהם גם מחווים את דעתם בתהליך הזה.

שלמה קרעי: אני רוצה לדעת, האם אתם מנסים לתקן עיוותים שיש בשוק הזה, באופן של התחרות ושל הריבית ושל השקיפות.

שלמה קרעי: למשל, דיברנו על זה כאן כמה פעמים – יש הלוואת הזכאות למשכנתא שהמדינה מסבסדת, נותנת.

שלמה קרעי: אנו יודעים שהבנקים, ברגע שהחלטת לקחת הלוואת חלק זכאות הוא משקלל לך, נותן לך ריבית נמוכה על חלק הזכאות כפי שמגיע לך אבל אם זה בסל הוא מרוויח פעם שנייה אותה ריבית ביתר הסל שהוא עצמו לוקח ובעצם הלקוח לא הרוויח דבר.

שלמה קרעי: הבנקים אומרים – אם אתה לוקח זכאות – הריבית תעלה.

שלמה קרעי: אם לא – הריבית שונה ביתר הסל.

שלמה קרעי: זה דברים שלא צריכים לקרות.

שלמה קרעי: אם מדברים על שקיפות, זה הרבה מעבר לשקיפות.

שלמה קרעי: קודם כל שיהיה צודק.

שלמה קרעי: גם בהצעות החוק שהיושב-ראש ואני מקדמים אחד הנושאים זה שהחלק של הלוואת הזכאות יהיה ניתן לקחת בכל בנק בלי קשר למשכנתא.

שלמה קרעי: אם המדינה מסבסדת שזה יהיה שעבוד בדרגה שנייה או לא משנה מה.

שלמה קרעי: אני לא משפטן ולא נכנס לדברים הטכניים אבל לפני השקיפות צריך להיות היגיון וצדק ולא שעושקים את הלקוח כך שהוא מנצל זכאותו.

מיכאל ביטון: אנו עושים את הרפורמה הזאת.

מיכאל ביטון: האם באותו טופס שהוא השוואה, והאדם ילך לראות בין הבנקים מה מציעים לו.

מיכאל ביטון: האם לפחות בטופס תהיה הפרדה בין הריביות שהוא משלם על החלק שיש לו זכאות וסיוע מהמדינה לבין אותו חלק שהוא הסכים מול לבנק?

מיכאל ביטון: הרי מה יקרה פה, וזה קרה לנו בהרבה תחומים.

מיכאל ביטון: גם הממשלה נתנה הלוואות בערבות מדינה בקורונה, וראינו שהיה תת ניצול של ההלוואות הללו ובמקביל העסקים לקחו הלוואות רגילות מהבנק.

מיכאל ביטון: אין לנו חזקה על הבנקים, שהם לא יוסיפו את העלויות שהם הפסידו בשל הזכאות לכלל הריבית האחרת.

מיכאל ביטון: האם בתוך הטופס הזה ניתן יהיה להפריד?

מיכאל ביטון: הרי רוב אזרחי ישראל שבאים למשכנתא מגיעים עם רמת זכאות בסיסית של זוג צעיר, נשוי.

מיכאל ביטון: יש להם איזושהי זכאות לבית ראשון.

מיכאל ביטון: החשש של קרעי, שהוא לא משפיע על המחיר כי מולו יגדילו את האחוזים של הבנק בחלק שלא קשור למדינה.

שלמה קרעי: זה מה שהם עושים בפועל.

מיכאל ביטון: זה אני מבין אבל אני שואל, אם אנחנו יוצאים לטופס השוואתי יהיה בתוכו החלק שנובע מזכאותך כבית ראשון והחלק שהוא תוספתי של הבנק בריביות שהבנק החליט עליהן ואז נוכל לראות שמשווים תפוח לתפוח.

מיכאל ביטון: אפילו לבחון את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא צריכים לחוקים.

מיכאל ביטון: יש פה הזדמנות פז שבתוך השקיפות שלכם זה יוצג ההבדלים בין סוגי המשכנתאות שאותו אדם לוקח.

נירה שפק: ממה שקראתי ברפורמה שהתחייבתם הבנתי שאתם לא מאפשרים לבנקים לומר תפוח, אפרסק ואגס אלא אתם מחייבים אותם לפורמט אחד.

מיכאל ביטון: הם מביאים כמה מוצרים אבל אין פילוח לפי הזכאויות שלו שנובעות מאותו רוכש בית ראשון כזכאות.

שלמה קרעי: זה יהיה בתמהיל הרביעי שהבנק נותן לך לא חלק מהסל הגנרי בין כל הבנקים.

שלמה קרעי: אבל השקיפות לא תעזור.

שלמה קרעי: גם היום הבנק אומר לך: אתה רוצה זכאות – הריביות עולות בשאר הסל.

שלמה קרעי: הוא שקוף איתך.

מיכאל ביטון: אם הטופס ההשוואתי הזה יכלול מה קיבלתי כחלק מזכאות מדינה, מה קיבלתי בלי זכאות מדינה - נוכל להשוות בין הבנקים.

נירה שפק: קראתי בכלכליסט מאמר בקשר למה ששלמה אומר, שבנק ישראל רצה ללכת על טופס קבוע אחיד ויועצי המשכנתאות הם שביקשו לא לעשות את זה אלא לאפשר את הגמישות.

נירה שפק: זה מה שקראתי – כתבה של שלמה טטנבוים מ-15.11.21.

מיכאל ביטון: עוד מעט תתייחסו.

שלמה קרעי: לא הייתי כשדיברת, אבל שמעתי חלקי דברים.

שלמה קרעי: הריבית, כשאדם רוצה למחזר, והבנתי שבתוך הטופס של המחזור עם עמלת פירעון מוקדם שאותה צריך לבטל בכלל כדי שבאמת תהיה תחרות אבל גם את זה נעזוב בצד רגע – אתם בעצם מכניסים ריבית שמשקללת כולל עמלת פירעון מוקדם, כמה הריבית הזאת כדי להשוות להצעות למחזור.

שלמה קרעי: העניין הוא, האם אתם משקלים בריבית – כל עוד המשכנתא לא מהירה ולא כל כך קל לעשות את זה ויש עלות של פתיחת תיק נוספת של עוד 2,000 שקל ויש התשלום לטאבו ותשלום לרשם השעבודים והמשכונות – אם גם את זה אתם מכניסים לריבית הזאת?

שלמה קרעי: כי קשה להכניס כי יש פה גם בירוקרטיה שאי אפשר להכניס בריבית אבל זה בסדר.

שלמה קרעי: לפחות את כל העלויות המשלימות עד שנבטל את העמלה הזו לגמרי.

שלמה קרעי: לגבי הסל שהזכרתם של שלושת המסלולים הגנריים שהם בעצם הבנק יהיה חייב לתת אותם.

שלמה קרעי: לצערי, איני בונה הרבה על שלושתם, כי ראינו מה קרה שנה שעברה כשהלכנו למהלך משותף עם בנק ישראל וביטלנו חלק ממגבלת שליש הפריים.

שלמה קרעי: כשניסינו להכניס תחרות לשוק הבנקאי הבנקאים הקפיצו את הריביות.

שלמה קרעי: עד היום.

שלמה קרעי: המפקח על הבנקים אומר לי: זה עדיין, זה ירד קצת.

שלמה קרעי: זה סיפורי סבתא בעיניי.

שלמה קרעי: אני רואה אנשים.

שלמה קרעי: מראים אלי.

שלמה קרעי: הבנקים אומר: אתם רוצים שני שליש פריים – אנחנו מקפיצים לכם את הריבית בשני שליש פריים.

שלמה קרעי: זה מייקר, כמעט לא מוזיל שום דבר.

שלמה קרעי: אולי בסוף בשוליים כן אבל עדיין, כשהבנקים מחליטים שהם לא רוצים תחרות, שהם רוצים להרוויח מה שהרוויחו עד היום, הם מצליחים להתגבר עליכם.

שלמה קרעי: חלק מהסיפור הזה זה היכולת של סבסוד צולב.

שלמה קרעי: אם למשל - צריך לבחון אם זה פוגע בתחרות או לא, העניין של לומר: כל חלק בתוך התמהיל – תנו את הריבית שלו.

שלמה קרעי: אי אפשר בגלל תמהיל שונה לשנות את הריביות בין התמהילים וזה פוגע בשקיפות.

שלמה קרעי: נכון אתה נותן ריבית כללית על הסל, אבל אותם שלושה סלים האלה הבנקים כולם יעלו את הריביות, ייתנו בהם ריביות יחסית גבוהות וכך יסרסו את התחרות כפי שסירסו אותה כשהעלינו את מגבלת שליש הפריים ואמרו: המסלול הזה לא כדאי לכם לקחת יותר משני שליש פריים, כדאי לכם לקחת אחרת.

שלמה קרעי: גם פה הם יעשו את זה באותם שלושה סלים אם לא ישתלם להם.

שלמה קרעי: לכן בעיניי צריך עוד.

שלמה קרעי: הריבית הגלומה בהלוואה בסל שהבנק נוטל והתחשיבים זה פנטסטי.

שלמה קרעי: זה מעולה, באמת יאפשר ללקוח גם שאינו מבין כמעט בלי יועץ משכנתאות לקבל מה הריבית שבנק ישראל חושב שהיא הריבית.

שלמה קרעי: זה לא ערך מתמטי אבסולוטי – תלוי בנתונים, בתחזיות.

שלמה קרעי: הערך הזה הוא בעיניי הכי חשוב ברפורמה הזאת.

שלמה קרעי: שלושה סלים וכביכול לאלץ את הבנקים לתת את הסלים הגנריים האלה, כבר נוכחתי לדעת שהם מסרסים תחרות כל עוד יש להם יכולת.

מיכאל ביטון: אמרתי לכם – שאלות של דוקטורט, ואני ממליץ לכם לפגוש אותו לפגישת עבודה עם ההערות האלה ולהעמיק בהן עוד לפני שמפרסמים את הרפורמה.

מיכאל ביטון: אולי בתוך זה נצליח למנוע אפשרות לסרס את התועלות שאנו רוצים להביא לציבור ברפורמת המשכנתאות וההשוואה בין המשכנתאות.

מיכאל ביטון: יונתן ברלינר, בבקשה.

יונתן ברלינר: תודה רבה.

יונתן ברלינר: כולם מסכימים שכדי להגדיל את התחרות יש צורך בשחקנים נוספים.

יונתן ברלינר: רק היום פורסם דוח של אחד הבנקים הגדולים שהראה ששוב יש עלייה במרווחים של המשכנתאות וכולם מסכימים שחייבים שחקנים נוספים כדי שתהיה תחרות.

יונתן ברלינר: אין שחקנים נוספים במערכת הבנקאית.

יונתן ברלינר: כל הניסיונות להכניס עוד בנקים לא צלחו וגם הבנק החברתי עכשיו לא נכנס למשכנתאות.

יונתן ברלינר: מי שפותח את התחרות של המשכנתאות זה גופים חוץ בנקאיים שנכנסו בשנה, שנתיים האחרונות ומתחילים לתת משכנתאות.

יונתן ברלינר: יש כמה גופים כאלה שכל אחד מהם נותן מאות מיליונים בשנה משכנתאות, כגון טריא, ווי צ'ק, קרדיטור.

מיכאל ביטון: ויש עליהם פיקוח של המפקח על הבנקים?

יונתן ברלינר: לא.

מיכאל ביטון: זה עדיין נחשב משכנתא או פשוט הלוואה?

יונתן ברלינר: משכנתא, לכל דבר ועניין.

יונתן ברלינר: יש שעבוד של הבית, אפשר למחזר, לבקש דרגה שנייה.

יונתן ברלינר: הם נותנים גם ליוויים גדולים לקבוצות רכישה.

מיכאל ביטון: גוף יכול לתת משכנתאות בישראל בלי שהוא מפוקח אצלכם?

שלמה קרעי: כן.

שלמה קרעי: נותני אשראי חוץ בנקאיים שעברו אצלך.

מיכאל ביטון: והחוקים האלה לא יחולו עליהם?

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: זה מה שאמרנו – כשהיו כאן כל הגופים האלה, רשות שוק ההון, אמרנו שהם צריכים לקחת את הרפורמה של בנק ישראל עם השקיפות ולהכניסה גם שם.

יונתן ברלינר: הכניסה של הגופים החוץ בנקאיים שמתחילים להיות משמעותיים והם העתיד אם רוצים תחרות אמיתית, צריכה לבוא בסנכרון יחד עם הבנקים או הפיקוח משני הצדדים.

יונתן ברלינר: גם הבנקים היום מפלים לקוחות שביקשו לקחת אשראי חוץ בנקי, מקשים על מחזורים ועל דרגה שנייה לחוץ בנקאי.

יונתן ברלינר: גם חברות גדולות ולגיטימיות.

יונתן ברלינר: צריכים לוודא שלקוחות שמבקשים להשתמש באשראי חוץ בנקאי לא יופלו אחרי זה על ידי המערכת הבנקאית, שלא יילחמו בהם.

יונתן ברלינר: מצד שני כל אותן אמות מידה של שקיפות שהלקוח יכול להשוות אין סיבה שלא יחולו גם על הגופים החוץ בנקאיים.

יונתן ברלינר: זה שילוב- - -

מיכאל ביטון: מניסיונכם בעבודה עם העבודה עם הגופים החוץ בנקאיים איך זה מתנהל – לטובה?

מיכאל ביטון: לרעה?

יונתן ברלינר: הגופים החוץ בנקאיים בעבר היו מאוד בעייתיים.

יונתן ברלינר: היום הגופים החוץ בנקאיים הגדולים כמו טריא, מובילי שוק בעניין, הם גם בפיקוח הדוק וגם מיסדו את עצמם, אבל אין אחידות ברגולציה בין אותם גופים שהם תחת אגף שוק ההון לבין הנהלים שמוחלים על ידי בנק ישראל.

יונתן ברלינר: זה יוצר פער מאוד גדול.

מיכאל ביטון: יש לנו נציג משרד האוצר בדיון?

מיכאל ביטון: אנו רואים פה מצב, שהמפקח על הבנקים עושה רפורמה במשכנתאות, בשקיפות, במוצר, ביכולת להשוות מוצרים ובחובת הבנקים לתת הצעות בפרק זמן מסוים וכל זה לטובת הלקוח.

מיכאל ביטון: אבל מתפתח שוק חוץ בנקאי שנותן משכנתאות ועליו לא חלים הכללים הללו.

מיכאל ביטון: מגמת המדינה שהשוק הבנקאי יתרחב כדי לייצר תחרות לבנקים, אבל שם הלקוח לא יוכל לקבל את אותו טופס השוואתי ואת היכולת להשוות בין כולם אז הוא ישווה בין בנקים, אז סגרנו אותו בבנקים.

מיכאל ביטון: רצינו שהוא יוכל להסתייע בחוץ אבל הוא לא יוכל לקבל שירות בחוץ כפי שיכול לקבל בבנקים לפי החקיקה או הנהלים האלה.

מיכאל ביטון: האם אתם כאוצר, מודעים לכך, והאם בכוונתכם להחיל לפחות את הכלל הזה שאדם שלקח משכנתא בגוף חוץ בנקאי יהיה כפוף לכללי השקיפות הללו ולהצעות ולטופס הזה?

מיכאל ביטון: כי איך נשווה בין כולם?

מיכאל ביטון: אנחנו כולאים את האנשים לקבל הצעות רק מבנקים בתיקון הזה.

מיכאל בן דהן: ראשית, השאלה לדעתי צריכה להיות מופנית לרשות שוק ההון שהם המפקחים על הגופים האלה.

מיכאל ביטון: אני נולדתי אתמול?

מיכאל ביטון: אני לא יודע שהם אחראים על זה?

מיכאל ביטון: אבל מה זה האוצר?

מיכאל ביטון: אין לכם ראייה מתכללת?

מיכאל ביטון: כשאתם עושים מהלך כלכלי, אתם יודעים לקחת אחריות כוללת.

מיכאל ביטון: אתם אחראים על המערכת הכספית בישראל על כל גווניה.

מיכאל ביטון: אתם גם מפקחים על המפקח על רשות ההון, לא?

מיכאל ביטון: הוא כפוף לשר האוצר.

מיכאל בן דהן: כן, הם יחידת סמך.

מיכאל ביטון: נו, אז מה אתה שולח אותי אליהם אם אתה הבוס שלהם?

מיכאל ביטון: אתה אחראי על הרשויות הפיננסיות.

מיכאל ביטון: זה לא תשובה.

מיכאל ביטון: זה היה חלש.

מיכאל ביטון: עכשיו תיתן תשובה טובה.

מיכאל בן דהן: לעניין של המקום של משרד האוצר, באמת רשות שוק ההון היא יחידת סמך של משרד האוצר אבל כן ניתנה להם בחקיקה, ויש משפטנים שיוכלו לומר את זה טוב, ממני עניין של עצמאות בקביעת ההוראות והוראות מהסוג הזה, זה משהו שבסמכות הממונה על רשות שוק ההון.

מיכאל בן דהן: אתייחס לגופו של עניין – אנו מאוד תומכים בכניסה של הגופים החוץ בנקאיים.

מיכאל בן דהן: אנו חושבים שהם יכולים להות תחרות אמיתית לבנקים והם בתור מי שלא נמצא כחלק מהמערכת הבנקאית השחקנים החדשים זה חלק מאיך שאנו צופים את התחרות, שהשחקנים החדשים יוכלו להציע הצעות ערך ולהכניס תחרות אל השוק.

מיכאל בן דהן: לעניין בנק ישראל עם הגברת השקיפות, אנו גם רואים את זה כחלק מאותה תחרות, היכולת להשוות באופן קל ונוח בין מוצרים שונים.

מיכאל בן דהן: לעניין השאלה, שוב, נצטרך לבחון יחד עם רשות שוק ההון את העניין של להחיל חובות כאלה גם על גופים חוץ בנקאיים.

מיכאל בן דהן: לדעתנו הגופים יש להם אינטרס להוות תחרות לבנקים.

מיכאל בן דהן: אם הלקוחות אכן ידרשו מסמך שדומה למסמך שקבע הפיקוח על הבנקים לעניין הבנקים אין מניעה מהגופים האלה להציע את אותו מסמך.

מיכאל בן דהן: הם יכולים לבוא ולהכין אותו אחד לאחד, מה שהפיקוח על הבנקים דרש מהבנקים להכין אותו אצלם ולהקל על הלקוחות.

מיכאל בן דהן: זה אינטרס לגמרי שלהם.

מיכאל בן דהן: ככל שהם באמת חושבים מבחינה עסקית- - -

מיכאל ביטון: אבל אנחנו לא רוצים שזה יהיה וולונטרי.

מיכאל ביטון: בא זוג צעיר, יודע שיש 7, 10 בנקים, 5, 6, גופים חוץ בנקאיים והוא יקבל ממי שרוצה אותו טופס.

מיכאל ביטון: אם הוא יכול לייצר תחרות או בדיקות רק בתוך הבנקים, לא עשינו דבר.

מיכאל ביטון: השארנו את הכוח בבנקים.

מיכאל ביטון: השארנו את כל המשכנתאות בבנקים.

שלמה קרעי: היושב-ראש, בתוך חוק ההסדרים שהיו כאן רשות שוק ההון בנושא הזה הם אמרו שהם כן מתכוונים להכניס את השקיפות.

מיכאל ביטון: מתכוונים זה סבבה אבל אתה יודע מי הוביל את רפורמת הבנקאות הפתוחה?

מיכאל ביטון: משרד האוצר.

מיכאל ביטון: יודע מי הוביל את רפורמת הייבוא שמעורבים בה 4 משרדי ממשלה?

מיכאל ביטון: משרד האוצר.

מיכאל ביטון: אז אני שואל איך משרד האוצר הולך להביא הצעת חוק או נוהל או תיקון, שלא ניפול פה בין הכיסאות שרצנו קדימה עם הבנקים ונתנו שירות טוב למשכנתאות ואפשרות השוואה ומי שמספק משכנתאות מחוץ לבנקים בכלל לא במשחק הזה.

מיכאל ביטון: מה הועילו חכמים בתקנתם, אם השארנו את הלקוח כלוא בבנקים?

מיכאל ביטון: ולעניין הוולונטריות של הגופים האלה ושיש להם אינטרס לעשות מסמך דומה – אדרבא.

מיכאל ביטון: כנראה החוק הזה מוסכם עליהם.

מיכאל ביטון: אבל תביאו את הנוהל הזה שיחול גם עליהם.

מיכאל ביטון: אנחנו מטילים את זה עליך מיכאל, ללכת לבדוק באוצר.

מיכאל ביטון: יש פה נציג של המפקח על שוק ההון?

שלמה קרעי: שימו לב שלא תהרגו את התינוק.

שלמה קרעי: רק השקיפות צריכה להיות כי בגופים החוץ בנקאים אין עמלת פירעון מוקדם.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: רק שהאדם יוכל ללכת ולהשוות.

מיכאל ביטון: אם אני פונה לגוף כזה, ורוצה טופס כמו לבנקים, יביאו טופס.

מיכאל ביטון: הוא ילך להשוות.

מיכאל ביטון: אם לא יכול לקבל את הטופס מהם, בין מי למי ישווה?

מיכאל ביטון: באותה ריכוזיות שיש?

מיכאל ביטון: מיכאל, אנו מטילים את זה עליך כמנהיג האוצר לדיון זה.

מיכאל ביטון: אנו רוצים ממך תשובה ראשונה תוך חודש, מה בכוונתם לעשות – בכתב לשלוח לנו, אחרי בדיקות עם רשות ההון והבכירים באוצר והמפקח על הבנקים.

מיכאל ביטון: איך לסנכרן את המהלך לעניין השקיפות והיכולת להשוות משכנתאות.

מיכאל ביטון: אנחנו נכלול את זה בסיכום הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל בן דהן: רשמתי את הדברים ונעביר תשובה בכתב.

מיכאל בן דהן: אני מדגיש שהעניין של הפוקוס התחרותי של האדם הגופים יוכלו להתחרות - הטלת רגולציה שמחייבת אותם לנהוג באופן מסוים כשלגופים האלה כן יש אינטרס להתחרות ואין להם נתח שוק משמעותי, בשלב הזה- - -

מיכאל ביטון: אם יש להם אינטרס הם ישמחו להסכים לטופס הזה.

מיכאל ביטון: אתה אומר שהם ישמחו ויש להם מפקח אז כנראה רגולציה יש עליהם.

מיכאל ביטון: לא נרצה שאזרחים ייקחו מיליון שקל מגוף שלא מפוקח כראוי.

מיכאל ביטון: חלילה.

מיכאל ביטון: אז מנותר לכם לדרוש ממנו טופס.

מיכאל ביטון: בכל זאת נותן שירות גורלי ל-30 שנה לבני אדם.

מיכאל ביטון: לא הייתי רוצה לדעת שאתם לא מסוגלים לדרוש ממנו טופס כשצריך.

שלמה קרעי: זו לא רגולציה מכבידה.

שלמה קרעי: זה בסך הכול מחשבון.

מיכאל ביטון: אתה אומר שהם ירצו את זה אז אדרבא.

מיכאל ביטון: תביאו הסכמה איתם.

מיכאל בן דהן: אם לראייתם הם יחשבו שהטפסים האלה באמת יגבירו את התחרות וימשכו אליהם לקוחות, זה אינטרס שלהם.

מיכאל ביטון: אבל אני לא רוצה וולונטרי.

מיכאל ביטון: אני מסתכל מעיני הלקוח.

מיכאל ביטון: הם לא צריכים לעשות לו טובה שהביאו לו את המסמך.

מיכאל ביטון: אם ביקש, צריכים לתת.

מיכאל ביטון: נתנו להם אפשרות להיכנס לעולם המשכנתאות.

מיכאל ביטון: הם צריכים להיות חלק משיפור בעולם המשכנתאות וזה לא וולונטרי.

מיכאל ביטון: תבדקו את זה, תביאו תשובה תוך חודש.

מיכאל ביטון: מאזן גנאים, בבקשה.

מאזן גנאים: תודה, כבוד היושב-ראש, שאלה, מישהו שלח לי עכשיו: זוג צעיר בגיל 30, מה ההבדל בינו לבין זוג בגיל 50 או 60 מבחינת קבלת משכנתא?

מיכאל ביטון: אנחנו חיים עד 120 אז תוריד.

נירה שפק: נכון.

נירה שפק: ריביות ומסלולים יהיו אחרים.

מיכאל ביטון: ברלינר, סיים את הדברים כי אני רוצה שבנק ישראל ישיב.

יונתן ברלינר: לחכות שהגופים החוץ בנקאיים יעשו את זה בצורה וולונטרית זה היה כמעט לחכות- -

מיכאל ביטון: אמרתי את זה.

מיכאל ביטון: למה אתה חוזר על דברים?

מיכאל ביטון: אמרנו את זה.

יונתן ברלינר: אבל חשוב לי להדגיש שאפילו אם עושים וולונטרי עדיין צריך לעשות את זה בהסדרה כי היום זה משמש תירוץ בידי חלק מהבנקים שלא לעבוד מול אותם גופים חוץ בנקאיים כי הם אומרים: לנו יש פיקוח הדוק ולכם אין, ולכן צריכים לעשות השוואת תנאים בפיקוח.

מיכאל ביטון: האוצר ורשות הפיקוח על שוק ההון ישיבו לנו תוך חודש בכתב בנושא.

יונתן ברלינר: לגבי הזכאות, משהו שחבר הכנסת שלמה קרעי כל הזמן נלחם עליו - זה לא רק פגיעה בלקוחות.

יונתן ברלינר: יש פה עניין של כמעט גזל כספי ציבור.

יונתן ברלינר: המדינה, משרד האוצר משלם כל שנה מעל 100 מיליון שקל לבנקים עבור טיפול בזכאויות.

יונתן ברלינר: רוב הכסף הזה לא מגיע לציבור.

יונתן ברלינר: זה לא פגיעה בכל אותם רוכשים על כל המשתמע.

יונתן ברלינר: גם יש פה ניסיון עושק של קופת המדינה.

שלמה קרעי: הרבה יותר מ-100 מיליון.

שלמה קרעי: הציגו לנו בוועדת הכספים נתונים.

שלמה קרעי: זה מיליארד נקודה משהו שמתחלק בין שני סוגי הלוואות.

שלמה קרעי: יש שני סוגי הלוואות.

מיכאל ביטון: הפער בין המספרים לא מתאים לשני אנשים מדויקים.

מיכאל ביטון: בנק ישראל יתייחס רק לעניין הדיון כאן, האם נוכל בטופס לייחד את ההבחנה בין מרכיב שבמעורבות המדינה למרכיב אחר, שהוא בהתקשרות בין הבנק ללא סבסוד או מעורבות של המדינה?

מיכאל ביטון: שי אבו.

שי אבו: אהיה ממוקד.

שי אבו: קודם כל, אני מברך על המהלך הזה.

שי אבו: הוא מבורך.

שי אבו: שתיים, הייתי מכניס אלמנטים חשובים רבים שאם נירה דיברה על נושא של חינוך פיננסי, חשוב להדגיש שהריבית היא לא תמיד הפרמטר החשוב ביותר אלא יש לקחת בחשבון עלויות נלוות, שינוי מצב אישי וכל מיני דברים כאלה שאולי ישתקף במה שאתם מציגים לאותם אנשים.

שי אבו: הייתי מוסיף את העניין של עלויות נלוות, שאם אותו אדם נחשף לזה, שתהיה לו החשיבה כי הרבה פעמים אנו רואים אנשים שלוקחים הלוואת ואז הסיכון שלהם נהיה הרבה יותר גדול.

שי אבו: משכנתא הפוכה קיימת בעיקר בחברות ביטוח.

שי אבו: בדבר הזה אנחנו כחברה חייבים שתהיה שקיפות כי אנשים לא מבינים עד כמה המוצר הזה ומה עלותו יכולה להסב לאנשים מבוגרים ומה המשמעות של זה.

שי אבו: משכנתא הפוכה זה אפשרות שבה משעבדים את הנכס, ומקבלים סכום חד-פעמי שאמור לשמש אותם לשארית חייהם בדרך כלל כשאין הכנסות.

שי אבו: מאחר שלא לכולם יש פנסיה תקציבית והפנסיה תלך ותפחת עם השנים, נמצא עצמנו שהרבה אנשים יזדקקו למוצר שכזה ויצטרכו באמת למצוא פתרונות בהקשר הזה.

שי אבו: ברגע שאין תחרות היום, ויש המון גופים שנותנים אותה משכנתא הפוכה והבנקים לא שם, אז המשמעות היא שאנו רואים שאנשים מאבדים 5.2, 5.3, צמוד למדד וכו'.

שי אבו: אנשים יצטרכו פתרונות גם לדברים האלה.

שי אבו: אני רואה בכך ערך מאוד חשוב ומשמעותי.

מיכאל ביטון: זו הערה חשובה, לא לדיון הזה.

מיכאל ביטון: אנו רוצים לעסוק כרגע בקניית בית.

מיכאל ביטון: משכנתא הפוכה זה דיון ואפשר לקדם את זה בדיון אחר.

מיכאל ביטון: דני מזרחי, מנכ"ל אופל, בבקשה.

מיכאל ביטון: כל אחד מהדוברים הבאים שתי דקות, בבקשה.

דניאל מזרחי: ראשית, אני מברך על שקיפות.

דניאל מזרחי: זה דבר חשוב.

דניאל מזרחי: אציג את עצמי – אני מנכ"ל אופל באלאנס, אנחנו חברה ציבורית לפיננסים, בין היתר נותנים גם הלוואות.

דניאל מזרחי: שקיפות היא דבר חשוב.

דניאל מזרחי: יחד עם זאת, אי אפשר להתעלם שהלווים שונים ונראה כולם משקפים אותו ניהול סיכונים ולייצר מסלול אחיד שמי שיעבור מבנק לבנק ויקבל הצעה, נראה לי כאילו מי שמחוקק פה לא באמת עומד מול לווים.

דניאל מזרחי: קודם אמרו קודמיי, אם זה במגזר הערבי, אם זה במגזר הרוסי, אם זה כאלה שמודרי אשראי, אם זה כאלה שלא זוכים לקבל מענה מהמערכת הבנקאית – יש גם כאלה במדינתנו וגם כאלה אמורים לקבל מענה.

דניאל מזרחי: ניסיון לטפל בלקוח שמצריך התעסקות, משאבים זה לקוחות מורכבים.

דניאל מזרחי: אמר כרגע ידידי שיש לגבות עלויות נוספות אבל להביא אותן, לשקף אותן בעלות הממשית של האשראי שבסופו של יום הלקוח יידע מה הוא שילם.

דניאל מזרחי: דיברתם על המערכת החוץ בנקאית והרגשתי שאדוני קצת חרד ובצדק.

דניאל מזרחי: שקיפות ואכיפה זה מאוד חשוב.

דניאל מזרחי: המערכת החוץ בנקאית ללא ספק משרתת את המטרה שלשמה נועד החוק לעידוד התחרות במערכת הבנקאית.

דניאל מזרחי: אנו רואים צמצום במרווחים ואנו ללא ספק נותנים מענה, וחשוב שיהיו גופים שיודעים לתת מענה ולהתחרות במערכת הבנקאית.

דניאל מזרחי: לא צריך לחשוש.

דניאל מזרחי: הצרכן הוא נבון.

דניאל מזרחי: ככל שתהיה שקיפות, הלקוח ידע מה הוא משלם.

דניאל מזרחי: לייצר מסלול אחיד לכל הלווים נראה לי - - -

שלמה קרעי: זה לא מסלול אחיד.

שלמה קרעי: יש מסלול אחיד לצד מסלול חופשי.

שלמה קרעי: אתה מחויב לתת גם הצעה אחידה וגם חופשי, מה שאתה רוצה לעשות.

דניאל מזרחי: אני מסכים ומברך.

דניאל מזרחי: שוב, בוא לא נתעלם שיש פה ציבור רחב שלא זוכה לקבל שירותים, וגם בהם צריך לטפל.

דניאל מזרחי: אתן דוגמאות מהשטח.

דניאל מזרחי: חבריי היועצים מכירים את זה בהחלט.

דניאל מזרחי: מגיעים כאלה שלקוחות שיודעים לשלם חוב אבל בעוונם חזר להם שיק, קרה להם משבר פיננסי, ובאותו רגע הם לא כל כך מחוזרים.

דניאל מזרחי: יש כאלה שיש להם תיקים בהוצאה לפועל וגם בהם צריך לטופל.

דניאל מזרחי: היום תקנות חוק אשראי צרכני מחייבות אותנו המלווים לראות את טובת הלקוח.

דניאל מזרחי: יש המון התעסקות עם משאבים ואי אפשר להתעלם מזה.

דניאל מזרחי: שקיפות היא בסדר, אבל לומר היום עלויות הקמה, עלויות טיפול לאורך חיי הלוואה, אי אפשר להתעלם מזה, ומי שרוצה לומר דבר כזה כאילו זה לא קיים - הרי ממה אני חושש – שמישהו ייכנס לבנק, יקבל מסלול, מה אתה רוצה?

דניאל מזרחי: עשר שנים, מיליון שקל, יופי.

דניאל מזרחי: אחת, שתיים, שלוש.

דניאל מזרחי: ברור שאף אחד לא בחן את הלווה.

דניאל מזרחי: בשביל לבחון לווה כזה דרושות עשרות שעות במיוחד אם הוא לקוח מורכב.

דניאל מזרחי: מי יעשה את זה?

דניאל מזרחי: או לא יטפלו בו.

מיכאל ביטון: הנקודה מובנת.

מיכאל ביטון: שני דברים: אחד, אם אתה מטפל באנשים שהם מודרי אשראי ופושטי רגל ועזרת להם ועשית את זה בהוגנות וצדק, קודם כל תבורך והקב"ה יברך אותך כי לא כולם רוצים לעבוד עם החלשים ביותר והסימון של דירוג האשראי של אנשים פגע בחלשים כולל מודרי אשראי שזה דבר שאנו עוסקים בו בוועדה ועוד נעסוק בו.

מיכאל ביטון: באשר לבקשה שלנו שגופים חוץ בנקאיים יידעו לתת ללקוח אותו טופס שהוא יכול להשוות בין ההצעה שלהם בשקיפות להצעות אחרות, זו דרישה סבירה.

מיכאל ביטון: שיפורים אחרים של המערכת החוץ בנקאית זה לא ידון היום.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: יעקב שנרב, משנה למנכ"ל משרד השיכון, בבקשה.

יעקב אשר: שלום.

יעקב אשר: אל"ף, תודה.

יעקב אשר: אני שמח על הישיבה הזאת אך אעשה זאת קצר.

יעקב אשר: אחת, כל ההפעלה של המרכיב הבסיסי במשכנתא, סבסוד המדינה, מתבצע על ידי משרד הבינוי והשיכון מול הבנקים בשיתוף עם החשכ"ל והאוצר.

יעקב אשר: הקו שלי - פחות רגולציה, פחות מורכבות ויותר שקיפות למבקש.

יעקב אשר: זה משתלב בעסק הזה בדיוק כמו שאנו רוצים.

יעקב אשר: אבל יש לשים לב - בסוף אני רואה את האנשים האלה.

יעקב אשר: אנו יכולים לדאוג ולעזור בשקיפות לאנשים שיכולים אבל יש אנשים שגם אם השקיפות הזו תהיה ב-100%, צריך לשים לב שאנו לא בטעות סוגרים עליהם.

יעקב אשר: שלא נגיע למצב שבנק, לא משנה מה הסיבה, ואני לא מאשים אף אחד כרגע, ינצל את העובדה בצורה הזאת ועל החלק של המרכיב שאינו סבסוד, יפצה את עצמו על העובדה של מי שמקבל את הסבסוד כי יש לו יותר נקודות.

מיכאל ביטון: מה שאמר קרעי.

יעקב אשר: אני מחזק את זה.

מיכאל ביטון: אבל מה הפתרון בהשוואות האלה?

מיכאל ביטון: כנראה המצב שהסבסוד הממשלתי נשחק ולא מגיע לקצה ללקוח הוא מצב קיים.

יעקב אשר: וגם הבנק מפצה את עצמו בחלק השני על החלק הזה.

שלמה קרעי: הוא לא ניזוק מזה בכלל.

שלמה קרעי: הוא לא צריך.

יעקב אשר: הוא לא צריך אבל זה מה שקורה.

יעקב אשר: בשביל שזה לא יהיה אות מתה, כיוון שאנו מפעילים את זה ומה שדובר קודם להפריד שכל אחד יוכל ללכת לכל בנק לקחת את החלק של המדינה, ואנו בעד - אנא, אנא, עשו את זה במשותף אתנו.

מיכאל ביטון: ההערה הזאת מאוד חשובה.

מיכאל ביטון: אני גם רוצה שזה יופיע בסיכום.

מיכאל ביטון: אבקש מבנק ישראל לשבת עם נציגי משרד השיכון שהם המסבסדים של חלק ממרכיב המשכנתא לזכאים.

מיכאל ביטון: לעבוד איתם, איך למנוע מהבנקים לנתב את ההשקעה הממשלתית לכיסם במקום לכיס הלקוח, ובי"ת, איך לשלב בטופס הזה את ההפרדה למשכנתא שהיא בסבסוד מדינה למשכנתא משלימה אחרת שהבנק נותן בתנאים שלו, ואז אי אפשר להשוות בין בנקים במרכיב שהם מוסיפים ולא בחלק הממשלתי שהוא פחות או יותר גלוי וידוע אבל יצוין בטופס.

מיכאל ביטון: זה קצת מסבך את העניינים אבל זה כל כך דרמטי.

מיכאל ביטון: שוב נחזור לנקודת ההתחלה – למי אנחנו עמלים – לחלשים ביותר?

מיכאל ביטון: והזכאים הם החלשים ביותר.

שלמה קרעי: סימון בטופס זה לא פתרון.

שלמה קרעי: היום שקוף שהבנקים לוקחים כפול את הסבסוד וגם מפצים עצמם על מה שלא מגיע להם.

שלמה קרעי: צריך שאת הלוואת הזכאות הזו יהיה אפשר לקחת במנותק מהמשכנתא.

שלמה קרעי: כך הבנק לא יוכל לעשות מניפולציות.

יעקב אשר: זה נקרא לקוחות שבויים.

יעקב אשר: יושב-ראש הועדה עושה זאת טוב ממני.

מיכאל ביטון: בעיות של עשרות שנים שלא נפתרו - אנחנו לא קוסמים.

מיכאל ביטון: אני גם לא אוהב שדנים בהן ובסוף הלכו לטמיון.

מיכאל ביטון: שבו עם בנק ישראל אל"ף על הזליגה הזאת שזה לא קורה כפי שרצינו ואם אפשר גם בטופס לתת לזה מקום, זה לא סותר.

נירה שפק: מיכאל, אתה זוכר את הדיון שהיה אצלך על מודרי אשראי על מכרזים לבנקים שהתרגזנו כאן

נירה שפק: כולם שלמרות שכל ההתעשרות היא מכספי ציבור, ובסוף כשצריך לעזור לחלשים, אף אחד לא נכנס למכרז.

נירה שפק: זה בדיוק מה שקרעי אומר.

נירה שפק: יש דברים בסיסיים שהמדינה נותנת.

נירה שפק: אתם לא יכולים ליהנות רק ממה שטוב.

מיכאל ביטון: שלי – שלי, שלך – שלי.

נירה שפק: ואם זה בא קצת לקראתי, נתעלם מזה.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכם לשבת עם אנשי משרד השיכון לפגישה מהירה ומעמיקה בנושאים האלה.

מיכאל ביטון: פה אני רואה לקונה שפוגעת בחלשים ביותר.

מיכאל ביטון: ברוך פיירשטיין, בבקשה, קצר.

ברוך פיירשטיין: התשובה לנירה משתלבת עם נושא הזכאות.

ברוך פיירשטיין: הנושא של הפריפריה, מה שנירה הזכירה, באמת כאוב כי יש כמה בעיות – קודם כל שהבנקים לא אוהבים לתת אחוזי מימון מקסימליים, יש בעיה של שמאויות שהשמאים חוששים ונותנים שווי ערך נמוך יותר.

ברוך פיירשטיין: כמובן שלזה מצטרף הנושא של מבנה בסיכון.

ברוך פיירשטיין: כלומר זוג שרוצה לקנות היום דירה בפריפריה צריך הון עצמי לא פחות מזוג שקונה דירה במרכז.

ברוך פיירשטיין: אולי לא במרכז אבל הון עצמי גבוה.

מיכאל ביטון: איזה משפט עצוב.

מיכאל ביטון: תוכל לחזור עליו לפרוטוקול?

ברוך פיירשטיין: יש בעיה שהבנקים לא אוהבים לתת אחוזי מימון מקסימליים בפריפריה – סיכונים.

ברוך פיירשטיין: כי אם תהיה ירידת ערך, שם היא תתחיל.

ברוך פיירשטיין: הבעיה השנייה זה השמאים – פוחדים לתת שווי מקסימלי ונותנים שווי בחסר.

ברוך פיירשטיין: נותנים שווי בחסר.

ברוך פיירשטיין: הבעיה השלישית מאז הסיפור של המבנה המסוכן בחולון הבנקים מאוד חוששים, שולחים את הלקוח להביא אישור מבנה מסוכן ואם העירייה לא מוכנה לתת אישור שהמבנה לא מסוכן, בכלל הסיכוי לקבל משכנתא – לכן המסקנה שלי- - -

נירה שפק: יש גם ארבע.

נירה שפק: בעוטף עזה ליוויתי את השכונה הקהילתית.

נירה שפק: בגלל שזה עוטף עזה אמרו שזה מסוכן.

נירה שפק: אמרו לי: זה לא בארץ.

נירה שפק: שלחתי תמונה לבנק להסביר שזה לא מעבר לקו הירוק.

נירה שפק: קיבוץ כפר עזה.

נירה שפק: תכניס גם את זה שבישובים צמודי קו גבול לא נותנים על סיכון.

נירה שפק: שימו את זה על השולחן.

ברוך פיירשטיין: לפעמים זוג צעיר שרוצה לקנות דירה בפריפריה ההון העצמי שיצטרך להביא יהיה יותר גבוה מאשר אם יקנה במקום קרוב יותר למרכז בגלל הבעיות האלה.

ברוך פיירשטיין: לפני כמה שנים העלינו הצעה לבנק ישראל, לקחת את הזכאות – הזכאות היום לא באמת משמשת - ולתת אותו באחוזי מימון גבוהים יותר בפריפריה.

ברוך פיירשטיין: זוג צעיר שקונה דירה בפריפריה יקבל 90% משכנתא - 75% מהבנק ו-15% כספי הזכאות.

ברוך פיירשטיין: בנק ישראל אהב את ההצעה הזאת אבל אמרו:

ברוך פיירשטיין: בתנאי אחד: שמדינת ישראל תהיה בדרגה שניה.

ברוך פיירשטיין: עלינו עם זה למשרד השיכון.

ברוך פיירשטיין: אהבו את ההצעה אבל בתנאי שהחשכ"ל יסכים לזה.

ברוך פיירשטיין: זימנו לנו פגישה עם החשכ"ל - לא הגיעו נציגים של החשכ"ל.

ברוך פיירשטיין: הגענו לפגישה בבנק ישראל, זה היה לפני 3, 4 שנים, במשרד השיכון.

ברוך פיירשטיין: נציג החשכ"ל לא הגיע ולא קרה עם זה דבר.

מיכאל ביטון: במושב הבא החשכ"ל יגיע לכאן, עדיף שתדברו איתו קודם, ונדון במודל שלך.

מיכאל ביטון: זה יהיה במאי או ביוני.

מיכאל ביטון: אני ממליץ לחשב הכללי או לפחות מיכאל בן דהן יעביר את המסר שיישבו על המודל הזה.

מיכאל ביטון: אולי נקבל בשורה פה במאי-יוני בנוכחות החשכ"ל בוועדת הכלכלה.

נירה שפק: תוכל להתייחס לשאלה שלי האם קיבוצים מקבלים פחות בגלל שהם לא בשיוך דירות?

ברוך פיירשטיין: אני פחות מכיר את הסוגיה הזאת.

יונתן ברלינר: באופן מוחלט, כן.

יונתן ברלינר: גם קיבוצים וחייבים להגיד גם המגזר הערבי באופן מוחלט מופלים בהקשר הזה וגם קיבוצים ללא שיוך.

יונתן ברלינר: הבעיה החמירה מאוד לאחר ההנחיה של הפיקוח על הבנקים שלא לאפשר שעבוד של נכס קיים לטובת אחר.

מיכאל ביטון: אם אתה לא עושה שיוך, מי בונה את הבית?

יונתן ברלינר: האדם בעצמו בונה.

נירה שפק: הבית שלו.

נירה שפק: מה זה קיבוץ- - - שלא עשה פרסלציה על כל שטח המחנה.

נירה שפק: נניח, קח את עוטף עזה.

נירה שפק: הקרקע לא רלוונטית כי היא נקנית בעלות אפס כמעט מהמדינה.

נירה שפק: זה עוטף.

נירה שפק: הוא בונה בית שעולה מיליון ו-100.

נירה שפק: אומרים לו: לא תקבל.

נירה שפק: שמאי בא – מוריד לך את הערך.

נירה שפק: ההוא מוריד לך את הערך.

נירה שפק: פריפריה מוריד את הערך, סיכון והשיוך מוריד את הערך, כי נותנים משכנתא מה זה נמוכה, שאין רלוונטיות.

נירה שפק: זה לא חלק מהתנאים למשכנתא.

נירה שפק: בנק ישראל חייב להיכנס לדבר הזה.

מיכאל ביטון: בנק ישראל, הבאתם היום רפורמה יפהפייה אבל את כל חטאי העבר.

נירה שפק: אנחנו בעד, רק רוצים שהיא תתקן הכול.

שלמה קרעי: מלדאוג לחלשים עברנו לדאוג לקיבוצים?

נירה שפק: מה הקשר קיבוצים?

נירה שפק: זה זוג צעיר שיכול לגור במושב שלך כ-2 ק"מ ממני.

נירה שפק: אנחנו שכנים הרי.

נירה שפק: 2 ק"מ בינינו.

שלמה קרעי: אני לא מכיר את הסוגיה הזאת.

שלמה קרעי: במושב אצלי הרבה אנשים לוקחים משכנתא.

נירה שפק: זו סוגיה של קיבוצים.

מיכאל ביטון: יש שקרסו שהם כלכלית לא קיימים, הלכו להפרטה מלאה ואז האדם לבד בעולם.

נירה שפק: מ-5 בינואר זה הולך להחמיר.

מיכאל ביטון: בנק ישראל, נא להתייחס כמה שיותר בתמצית לכל מה שעלה פה.

עודד פורר: לגבי הזכאות, הנושא עלה כבר בעבר ב-2017.

עודד פורר: יש מכתב שהוצאנו ב-10 בדצמבר 2017, שמטפל בנושא הזה ואוסר על הסבסוד הצולב הזה בין הלוואת זכאות להלוואות המשלימות ואומר שזה אסור ודורש מהבנקים לחדד את הנהלים שלהם בנושא הזה ואומר שאם ניתקל בתלונות בנושא, נבצע צעדי אכיפה.

עודד פורר: המכתב הזה מופיע באתר שלנו.

עודד פורר: אם אתם מכירים אירועים כאלה, מוזמנים להפנות את מי שזה קורה לו אלינו.

עודד פורר: הנושא הזה טופל ואנו לא מכירים את זה.

שלמה קרעי: מכירים.

עודד פורר: אלינו לא הגיע.

שלמה קרעי: לא מגיע כי אנשים לא יודעים שזאת בעיה.

שלמה קרעי: אומרים להם: רוצים הלוואת זכאות - אז הריביות משתנות.

עודד פורר: לעניין המחשבון, נשאלו מה יעשה.

עודד פורר: יהיו בו ארבעה אינדיקטורים: תחום ההלוואה, התקופה, החזר החודשי וסוגי מסלולים, כל המסלולים האחידים.

עודד פורר: הלקוח יוכל לשחק עם זה, ולעשות סימולציה ולראות אם הוא רוצה את ההלוואה לשלושים שנה, מה יהיה סכום התשלום החודשי שלו ולעשות את השינויים ובהתאם לזה לראות מה מתאים לו.

עודד פורר: אנו חושבים שזה מאוד יעזור.

עודד פורר: לגבי המחזור, זיהינו שיש פה מקום לשיפור, ונפגשנו בשבוע שעבר עם חבר הכנסת יעקב אשר.

עודד פורר: דיברנו של הנושא של מכתב בכוונות ואנו מסכימים שיש לעשות את זה ונטפל בזה.

עודד פורר: אנו לא חושבים שנכון לטפל בזה במסגרת מה שחבר הכנסת קרעי אמר משכנתא בקליק כי משכנתא אי אפשר להעביר בקליק.

עודד פורר: גם כל הרפורמה של המעבר מבנק לבנק לא מדברת על אשראי כי אתה לא יכול לחייב אף בנק לקבל אשראי שהלקוח קיבל בבנק אחר.

עודד פורר: לכן זה לא מתאים לרפורמה בקליק אבל בהחלט אנו מסכימים שיש פה מקום לשיפור.

שלמה קרעי: - -

מיכאל ביטון: תבטיח לי שתלך לפגישת עבודה איתם.

מיכאל ביטון: יש לך סעדון.

מיכאל ביטון: מתחייב?

שלמה קרעי: בשמחה.

מיכאל ביטון: קרעי בא אליכם לפגישת עבודה.

מיכאל ביטון: סיימי בבקשה.

עודד פורר: עלה פה חשש שהבנקים ימסמסו את הרפורמה באמצעות זה שייתנו ריביות גבוהות בסלים.

עודד פורר: אנו לא חוששים שזה יקרה כי כשבנק נותן ריבית גבוהה בסל, הלקוח יכול לקחת את המשכנתא בבנק אחר וכך להפסיד לקוחות.

עודד פורר: הסלים מחייבים אותם ואנו לא חושבים שייקחו סיכון שזה יקרה.

עודד פורר: בכל מקרה אנו מתכוונים לבחון את האפקטיביות של הרפורמה, אחרי שתצא לדרך, גם באמצעות דיווחים שאנחנו מקבלים על האישורים העקרוניים והתאמנו אותם לרפורמה וגם באמצעות צעדי אכיפה שנעשה כדי לוודא שהרפורמה הזאת לא ממוסמסת.

עודד פורר: נוודא שזה לא יקרה.

עודד פורר: גם הרפורמה של השני שליש פריים המפקח הראה בדיון הקודם שכן גולגלה ללקוחות.

עודד פורר: נשאלנו מה ההבדל בין זוג בן 30 ל-50 בתהליך של משכנתא.

עודד פורר: בדרך כלל זוג בן 50 לא יקבל משכנתא ל-30 שנה.

עודד פורר: בדרך כלל ההכנסות של בני 50 יותר גבוהות, ביטוח חיים יהיה יותר גבוה.

עודד פורר: כלומר יש כל מיני הבדלים.

נירה שפק: זה נחקר?

עודד פורר: אני לא מכירה.

נירה שפק: אני ממליצה שנעשה מחקר על זה גם.

נירה שפק: מאוד משמעותי עם העלייה בתוחלת החיים.

עודד פורר: לגבי המשכנתאות במגזר הערבי, בנושא הזה יש צוות בין משרדי שעוסק בנושא של החלה פיננסית באופן כללי, וספציפית יש הצוות בראשות החשב הכללי שעוסק בנושא משכנתאות במגזר הערבי.

עודד פורר: יש שם הרבה מאוד בעיות.

מאזן גנאים: בוא נהפוך את זה לחברה ערבית.

עודד פורר: יש הרבה אתגרים בנושא הזה.

עודד פורר: לא סתם לא מקבלים משכנתאות.

מיכאל ביטון: מתי המהלך הזה נכנס לתוקף?

עודד פורר: ב-31 באוגוסט.

נירה שפק: אפשר לבקש שלדיון הבא יהיו עוד שני דברים?

נירה שפק: אני מבקשת, מיכאל, שהוועדה תביא פירוט בנקים, כמה מתוך השווי שלהם כמה נותנים משכנתאות ובפילוח סניפים, כדי שנוכל לראות איפה נותנים הכי הרבה – אם בתל אביב, בפריפריה, בחברה הערבית.

נירה שפק: מאוד נחוץ לנו.

מיכאל ביטון: התשובה שאת עלולה לקבל זה סודיות מידע.

מיכאל ביטון: כבר קיבלנו תשובה כזו מהמפקח על הבנקים שלא אהבנו.

מיכאל ביטון: תמצאו דרך להציג לנו מידע לא סודי, קבוצות של בנקים בישוב בלי בנק ספציפי ולהראות לנו את שווי הנכסים והרווחים של בנקים מפעילות של משכנתאות בפילוח לפי אזורים, ישובים?

מיכאל ביטון: ניתוח, מי עוזר למי?

מיכאל ביטון: מי בא לקראת מי?

מיכאל ביטון: איפה המשכנתאות של כל בנק?

מיכאל ביטון: נדע, מי הלך לפריפריה?

מיכאל ביטון: ממי לא?

שלמה קרעי: מה שיותר חשוב - האם הרווים שונים בין הפריפריה?

מיכאל ביטון: כן, הסיבות לכך שזה באופן פרדוקסלי באזור ללא שווי קרקע עלות הבית והמשכנתא הופכת לגבוהה יותר מכל הסיבות שהוצגו אבל על זה נעשה דיון עם החשב באוצר ועם כל מי שרלוונטי להציג את המודל שהוצג לנו על ידי ברוך פיירשטיין.

ברוך פיירשטיין: 90% משכנתא בפריפריה.

מיכאל ביטון: זה המודל שיידון עם הבכירים ביותר של התחומים האלה במושב הבא.

שלמה קרעי: זה לא רק בפריפריה.

שלמה קרעי: זה אלה שזכאים לזכאות למשכנתא, ברגע שאתה עושה את זה מנותק מהלוואה מהמשכנתא, הם יקבלו את זה- - -

מיכאל ביטון: בפריפריה החברתית והגיאוגרפית.

מיכאל ביטון: אנו מברכים את בנק ישראל, את המפקח על הבנקים, את שר האוצר ואת כל מי שתרם לקידום תוכנית בנק ישראל להגברת השקיפות והתחרות בשוק המשכנתאות.

מיכאל ביטון: אנו מצפים להתחלת היישום באוגוסט כפי שהוצהר כאן.

מיכאל ביטון: הוועדה תקיים דיון כחצי שנה לאחר מימוש הרפורמה, ותקבל דיווח על יישומה, השפעותיה והאפקטיביות שלה.

מיכאל ביטון: באשר לגופים החוץ בנקאיים שנותנים משכנתאות, אנו מבקשים מרשות ההון והאוצר לדרוש מהם את הדרישה הבסיסית שיספקו אותו טופס השוואתי שירוץ פה בין הבנקים, כך שמי שלוקח משכנתא יוכל להרחיב את האפשרויות שלו ולהשוות גם את ההצעות החוץ בנקאיות באופן דומה להשוואות בתוך המערכת הבנקאית.

מיכאל ביטון: אם כולם מסכימים, נקדם את זה מהר.

מיכאל ביטון: אנו רוצים שיפורים בתוכנית.

מיכאל ביטון: היו פה המון הערות.

מיכאל ביטון: מי שרוצה מחברי הכנסת לשבת לפגישת עבודה עם המפקח על הבנקים ולהעמיק, אבל השיפור המרכזי ביותר הוא הסוגיה של הזכאים והעובדה שמשרד השיכון מסבסד פה משכנתאות ואין ודאות שהסבסוד מגיע באופן מלא ללקוח ואין פעולה שהבנק בשל היעדר הכנסה כי זה משכנתא בכללים ממשלתיים, מגדיל את הריביות שלו בחלק שלו הלא ממשלתי.

מיכאל ביטון: ואז דרשנו שני דברים – אל"ף, ישיבת עבודה עם משרד השיכון למנוע את התופעה הזאת בכל הכלים ואם צריך חקיקה, לעשות חקיקה.

מיכאל ביטון: בי"ת, לנסות לכלול בטופס הפרדה בין המרכיב הממשלתי המסובסד למרכיב הבנקאי ללא ערבות של מדינה.

מיכאל ביטון: כך האדם ינוע בין הבנקים והמרכיב הממשלתי הוא קבוע אצל כולם, והוא יראה את המרכיב הבנקאי הלא ממשלתי שבר השוואה.

מיכאל ביטון: אם לא נצליח לעשות זאת אנו מפספסים פה דבר ושוב זה חוזר לחלשים ביותר שיש להם זכאות ועבורם אנו רוצים לעבוד.

מיכאל ביטון: אבל בנק ישראל והמפקח על הבנקים הרבה פעמים חטפו פה המון ביקורת, ואנו היום שמחים להוקיר את הפעולה הזו שהיא ביוזמתכם המלאה.

מיכאל ביטון: הוועדה דנה במשכנתאות.

מיכאל ביטון: הקדמתם תרופה למכה.

מיכאל ביטון: הבאתם רפורמה.

מיכאל ביטון: תבורכו, תיישמו ותציגו שיפור לצרכן הישראלי באופן מדיד וכמותי, כמובן אחרי זמן של הבשלה ויישום הרפורמה, זמן סביר, אי אפשר לבחון השפעות כאלה בחודשים בודדים אלא בחצי שנה, שנה מיום כניסת הרפורמה.

מיכאל ביטון: מה שחשוב לפני שהיא נכנסת לתוקף באוגוסט להכניס בה את השיפורים שנדונו פה כדי שלא נעשה טעויות שנצטער עליהן.

מיכאל ביטון: תודה רבה, הישיבה נעולה.