ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 124, 2022-03-01 12:30

וליד טאהא: אנחנו מקיימים דיון בנושא: מפגעים סביבתיים חמורים והקמת מטמנות ותחנות מחזור בצמוד לבתי היושב בכפר אעבלין.

וליד טאהא: זה נשמע כאילו נושא ספציפי על ישוב, אבל מבחינת הוועדה זה לא.

וליד טאהא: זה אמנם נושא שמשפיע באופן ישיר על ישוב שהוא צמוד, קרוב למטמנות או לתחנות המחזור, אבל הוא מהווה מפגע סביבתי שהוא מעבר לישוב אחד, הוא לאזור, בכלל למאמצים של המדינה להבטיח סביבה יותר נקייה שהחיים בה יותר אפשריים.

וליד טאהא: אנחנו בפני סוגיה שאיתה מתמודד הישוב אעבלין.

וליד טאהא: נמצאים פה הנציגים של הישוב, ראש המועצה אעבלין מאמון שיח, אהלן וסהלן, והחבר'ה שהגיעו איתו.

וליד טאהא: בבקשה, ראש המועצה מאמון שיח.

מאמון שיח: תודה רבה, אדוני, על המאמצים, זה נושא חשוב.

מאמון שיח: אני פה עם הצוות, עם היועץ המשפטי של הרשות תומר בראון, עם היועצת רנא חורי, עם חיים שנהר שהוא מומחה איכות סביבה, ועם חבר המועצה ראמי מארון.

מאמון שיח: אני אפתח בסקירה כדי שאנשים יבינו במה מדובר ולמה אנחנו נמצאים פה היום.

מאמון שיח: יש פה ניסיון להקים מטמנה בכניסה לישוב אעבלין, 500 מטר מהכניסה, שמפריעה להרחבה של הישוב.

מאמון שיח: יש תכניות להרחבה של הישוב ולהסדרה של הישוב.

מאמון שיח: ה-500 מטר נכנס משהו כמו 400,500 מטר בתוך הישוב.

מאמון שיח: את הנושא של איכות סביבה וכל מה שקשור יציג חיים שנהר היועץ שלנו, כשלגבי הדברים המשפטיים היועץ המשפטי יציג את הדברים.

וליד טאהא: אתה אומר שיש ניסיון להקים מטמנה.

וליד טאהא: אין מטמנה או יש מטמנה?

מאמון שיח: לצערי, אדוני, הכתם הזה נצבע בתמ"א בשנות ה-90.

מאמון שיח: עבדו עליו משנות ה-80.

מאמון שיח: נעשו שני כתמים מערבית לישוב אעבלין.

מאמון שיח: הייתה מטמנה שעבדה ליד קרית אתא, בצד המזרחי, שפשוט ביטלו אותה, תכננו משהו אחר, ואז העבירו שני כתמים לישוב אעבלין, מערבית לישוב.

וליד טאהא: זאת אומרת, זה בתהליך הקמה, אין מטמנה היום, אבל רשויות התכנון כבר נתנו את האישורים שלהן מבעוד מועד, לפני כמה שנים.

מאמון שיח: לפני 30 שנה.

וליד טאהא: אנחנו מבקשים, לאה, שמינהל התכנון יעקוב אחרי הדיון, כי אני ארצה לשאול אותו שאלות.

מאמון שיח: שני כתמים נצבעו במפות ארציות מערבית לישוב אעבלין.

מאמון שיח: התחילו בהליך הזה בשנות ה-80, אבל הם נצבעו בשנות ה-90.

מאמון שיח: הוכן תסקיר השפעה לסביבה בשנת 91, לפני שלושים ומשהו שנים.

מאמון שיח: הכתם הצפוני התחיל לפעול בשנת 93 והוא לקראת סיום.

מאמון שיח: כרגע עושים שם מחזור.

וליד טאהא: כמה הוא רחוק מהישוב?

מאמון שיח: יותר רחוק מהישוב.

וליד טאהא: בכמה פיזית הוא רחוק?

מאמון שיח: משהו כמו קילומטר וחצי.

וליד טאהא: יש שם תחנת מחזור?

וליד טאהא: הוא עובד כתחנת מחזור?

מאמון שיח: כן.

מאמון שיח: המשרד לאיכות הסביבה גם השתתף בהקמת המתקנים האלה על מנת להפחית את ההטמנה ולמחזר.

וליד טאהא: הוא רחוק מבתי הישוב 1.5 קילומטר?

מאמון שיח: המתקן הפעיל רחוק מהישוב משהו כמו קילומטר וחצי.

מאמון שיח: אנחנו לא מדברים על הכתם כרגע, זה מתקן שעבד משנת 93.

מאמון שיח: משנת 90 עד היום הישוב התרחב מערבה לכיוון 781 - עתודת הקרקע היחידה להתרחבות הישוב.

מאמון שיח: 781 מרוחק 400, 500 מטר מהאתר עצמו שמנסים להקים.

וליד טאהא: האתר החדש.

מאמון שיח: כן, החדש.

מאמון שיח: כל אחד מהתושבים שלי מנסה לבנות בית לילדים שלו.

מאמון שיח: הגשנו כבר תכניות, התכניות מופקדות, והאנשים מתנהלים בצורה חוקית לחלוטין.

מאמון שיח: המתקן הזה יוקם בדיוק מול הבתים של התושבים שלנו באעבלין.

מאמון שיח: ממילא הישוב הזה סובל.

וליד טאהא: המתקן החדש הוא מטמנה או מתקן מחזור?

מאמון שיח: הם רוצים להקים, לצערי, מטמנה.

מאמון שיח: פנינו לשרה לאיכות הסביבה ששמעה אותנו וקיימה ישיבה בנושא הזה, ואנחנו מודים לה על כך.

מאמון שיח: ההתנגדות של הישוב הייתה לכך שזאת מטמנה בכניסה לישוב.

מאמון שיח: אף אחד לא עושה את זה היום.

מאמון שיח: יכול להיות שזה היה טוב בשנות ה-90, אבל בשנת 2022 לא יכול להיות שיקימו מטמנה מול הכניסה לישוב.

מאמון שיח: זה מפריע לאיכות החיים של התושבים, להתפתחות של היישוב, למינוף הכלכלי של היישוב.

מאמון שיח: אנשים יפסיקו להיכנס ולהשקיע ביישוב הזה.

מאמון שיח: האבסורד הוא שהעמדה של הוועדה המחוזית הייתה נגד הקמת המטמנות, היא אמרה שצריך לעשות ראייה כוללת לכל המטמנות, אתרי המיון, המחזור והמפגעים על מנת להקל את הסבל של הישוב הזה.

מאמון שיח: מרוב אתרים לאשפה, למחזור, חזיריות, רפתות ומחצבות היישוב נחנק, לא נשאר חמצן לתושבים.

וליד טאהא: איך זה התקדם אם זה בניגוד לעמדה של הוועדה המחוזית?

מאמון שיח: זאת הסוגיה המרכזית, אדוני.

מאמון שיח: היו גם עתירות לבית משפט מחוזי לעניינים מינהליים בשנת 2019.

מאמון שיח: ניתן פסק דין על ידי השופט רון שפירא באוקטובר 2019, פסק דין שדחה את העתירה.

מאמון שיח: יש לנו פה את העמדה של איכות סביבה ואת העמדה של מינהל התכנון.

מאמון שיח: משום מה היה שינוי בעמדות של המשרד לאיכות הסביבה.

וליד טאהא: מתי היה השינוי בעמדות?

מאמון שיח: שינוי העמדות היה לפני הדיון, כשבמקרה נודע לי הדבר.

וליד טאהא: מתי היה הדיון?

מאמון שיח: ב-16.12.2021.

וליד טאהא: עכשיו, לפני שלושה חודשים.

מאמון שיח: נכון מאוד.

וליד טאהא: מה התפנית שהייתה שם?

מאמון שיח: המשרד לאיכות הסביבה שינה עמדות מקצה לקצה מבלי ליידע את הרשות המקומית שהתושבים שלה סובלים.

וליד טאהא: כשאתה אומר "המשרד להגנת הסביבה", מי זה המשרד?

וליד טאהא: מנהל המחוז בא עם עמדה אחרת?

וליד טאהא: פקיד אחר של המשרד הגיע עם חוות דעת שונה?

וליד טאהא: מי זה המשרד?

מאמון שיח: כרשות מקומית נודע לנו במקרה ב-13.12 שיש דיון בבית משפט עליון, שהיזם של המטמנה הגיש עתירה נגד הוועדה המחוזית והוועדה המקומית על מנת להפעיל את המטמנה.

מאמון שיח: סמכנו על העמדה של איכות סביבה, על פסק הדין שניתן בחודש אוקטובר 2019, על העמדה של מינהל התכנון.

מאמון שיח: משום מה יש שינוי בעמדות.

מאמון שיח: נשלח מכתב לבית המשפט העליון ב-13 לחודש.

וליד טאהא: יש מכתבים של המשרד להגנת הסביבה שקדמו לעמדה האחרונה?

מאמון שיח: אין לנו שום מושג, אדוני.

וליד טאהא: מכתבים נגד הדבר הזה.

מאמון שיח: יש פסק דין.

וליד טאהא: העמדה שלהם כתובה איפה שהוא?

וליד טאהא: אנחנו יודעים אותה?

תומר בראון: היא כתובה.

וליד טאהא: למה אני שואל?

וליד טאהא: כי העמדה הזאת חשובה להמשך דיון, לדעת למה פתאום הדעה השתנתה.

וליד טאהא: הייתה להם עמדה כתובה, ברורה, ידועה?

וליד טאהא: נאמר בפורומים הרלוונטיים שהם מתנגדים לדבר הזה?

מאמון שיח: יש לי פה שני פרוטוקולים של הוועדה המחוזית.

מאמון שיח: היה דיון ב-15.4.2019 בוועדה המחוזית שנכחתי בו עם הנציגים של המשרד לאיכות הסביבה, עם מינהל התכנון ועם כל הגופים הרלוונטיים.

מאמון שיח: פשוט כתוב אחד לאחד את העמדה נגד הקמת מטמנות חדשות אפילו בכתמים מאושרים בתמ"א.

מאמון שיח: אחרי הדיון היזם עתר לבית המשפט המחוזי לעניינים מינהליים, עתירה מינהלית מס' 56736.

וליד טאהא: מאיזה תאריך?

מאמון שיח: פסק הדין ניתן ב-10 לאוקטובר 2019.

מאמון שיח: העמדה של הגנת הסביבה, של מינהל התכנון והוועדה המחוזית הייתה אנטי בצורה חד משמעית, לכן העתירה של היזם נדחתה על הסף.

וליד טאהא: גם מינהל התכנון היו נגד?

מאמון שיח: גם מינהל התכנון וגם המשרד לאיכות הסביבה.

וליד טאהא: עכשיו שניהם תומכים?

מאמון שיח: אנחנו קמים בוקר בהיר אחד ויש שינוי עמדות.

מאמון שיח: בהחלטה של בית המשפט לעניינים מינהליים כתב השופט שאחת הסיבות שהוא דוחה את הערעור, חוץ מהעמדות של מינהל התכנון ואיכות הסביבה, זה שהרשות שבתחומה מנסים להקים את המטמנה לא זומנה.

מאמון שיח: פשוט מדלגים על הישוב הזה, על ישוב שמונה 14,000 תושבים ומתוכנן בתכניות החדשות להגיע ל-38,000 תושבים.

מאמון שיח: אחת הסיבות לדחייה של הערעור היא שלא זימנו את האנשים הנוגעים בדבר, את המועצה המקומית אעבלין.

וליד טאהא: איך מקיימים דיון על מטמנה שהולכת להיות מוקמת בתוך ישוב ולא מזמינים אותו?

מאמון שיח: לא הזמינו אותנו.

וליד טאהא: זה הדיון שקיבלו הסכמה על הדבר הזה?

מאמון שיח: לחייב את הוועדה המקומית.

וליד טאהא: אותו דיון שהמשרד להגנת הסביבה שינה דעה ובא תומך?

מאמון שיח: נכון מאוד.

וליד טאהא: איך זה קורה שמשנים עמדות בלי שהיישוב יודע?

וליד טאהא: איך מקיימים דיונים, מקבלים החלטות כשהיישוב לא יודע?

וליד טאהא: האם במשרד לא חושבים שמטמנה ותחנת מחזור יהוו מפגע סביבתי לא סביר על ישוב אחד?

תומר בראון: אני מאוד שמח שיושב ראש הוועדה פתח ואמר שלא מדובר במשהו שהוא ספציפי לאעבלין.

וליד טאהא: מפגע סביבתי פוגע בכולם.

תומר בראון: בטח ובטח בסביבה כזאת שיש כל כך הרבה מפגעים סביבתיים בתוך תא שטח מאוד קטן.

תומר בראון: מה שנדון בעליון נדון בלי ההשתתפות של המועצה המקומית אעבלין.

וליד טאהא: זה מה שאמר ראש המועצה.

תומר בראון: למה?

תומר בראון: כי הם עשו את זה במסגרת ערעור על פסק דינו של שפירא במחוזי.

תומר בראון: באותו פסק דין הוא כבר העיר על כך שהדיון לא יכול להתקיים בלי המועצה המקומית אעבלין.

תומר בראון: אז המשיכו את אותו החטא גם בעליון, כאשר בעליון הרכב השופטים דיבר רק על הדרך שמובילה למטמנה החדשה.

וליד טאהא: אתה אומר שבית המשפט לא דן במטמנה אלא בדרך.

תומר בראון: רק בדרך.

וליד טאהא: את מי תשרת הדרך?

תומר בראון: רק את המטמנה החדשה.

וליד טאהא: מי היה לו עניין לעתור?

תומר בראון: היזם.

וליד טאהא: אותו יזם שנדחה במחוזי?

תומר בראון: נכון.

וליד טאהא: האם במחוזי הדיון היה על המטמנה או על הדרך?

תומר בראון: גם על הדרך, והסבירו שלא ניתן לחייב את הוועדה המקומית לתכנן דרך שעה שאין היתכנות תכנונית להקים שם בסוף היום מטמנה.

וליד טאהא: יש עמדת נגד לוועדה המקומית?

תומר בראון: ברור.

וליד טאהא: אתם ועדה מקומית או מרחבית?

תומר בראון: מקומית.

וליד טאהא: של היישוב עצמו?

מאמון שיח: של חמישה ישובים.

וליד טאהא: אז זו ועדה מרחבית.

וליד טאהא: איזה ישובים?

מאמון שיח: אעבלין, שפרעם, ביר אל-מכסור, מנדא וכאוכב.

מאמון שיח: ביחד זה 100,000 תושבים.

וליד טאהא: הועדה הזאת חושבת שהדרך הזאת לא צריכה להיות?

תומר בראון: ברור, כי אם לא צריכה להיות מטמנה אז גם לא צריכה להיות דרך.

וליד טאהא: איך למרות הדעה של הוועדה המרחבית זה אושר?

וליד טאהא: איך זה אושר בוועדת התכנון?

תומר בראון: זה לא אושר.

וליד טאהא: אז איך בית המשפט - -

תומר בראון: הוא עתר.

תומר בראון: בדיוק נגד זה הוא עתר.

וליד טאהא: איך בית המשפט קיבל את העתירה וביקש מרשויות התכנון להתחיל לתכנן?

תומר בראון: מאחר ובזמנו, לפני שנים רבות, אושרה שם תב"ע נקודתית, הייתה שם תב"ע נקודתית כן להקים את המטמנה - -

מאמון שיח: בשנת 2004 אושרה, אבל לא נעשה בה כלום.

וליד טאהא: למה הישוב לא יצא להתנגד אז?

מאמון שיח: אם בתור ראש רשות ידעתי בפוקס שיש דיון, איך אדוני מצפה שבשנת 2004 אנשים יהיו מיודעים?

וליד טאהא: כנראה שהדואר אצלכם לא - -

מאמון שיח: הדואר עובד מצוין, אדוני, פשוט עשו דברים בכוונת מכוון על מנת שאף אחד לא ידע מזה.

תומר בראון: יש תמ"א 16 / 4, שמדברת על אתרי הטמנה.

תומר בראון: צבעו בזמנו, בשנות ה-90, שני כתמים.

תומר בראון: קראו לאחד אעבלין צפון ולשני אעבלין דרום.

תומר בראון: במקור רצו לייצר שני אתרים שונים בגודל 143 דונם סך הכל יחד.

תומר בראון: האתר שקיים היום, שהוא אעבלין צפון, הוא לבד כבר 210 דונם.

וליד טאהא: הוא מקבל מכל הסביבה.

וליד טאהא: אם הגעת מעבר ל-200 רק באחד, למה אתה צריך להקים עוד אחד?

תומר בראון: אני בתור יהודי שיושב כאן

תומר בראון: אומר שקשה לי לראות איך בשנת 2022 מקימים מטמנה נוספת בישוב כמו אעבלין.

תומר בראון: אם המטרה של המשרד להגנת הסביבה, של מוסדות התכנון ומדינת ישראל על כל מוסדותיה להפוך את אעבלין לבירת המטמנות בישראל, לשם אנחנו הולכים.

תומר בראון: במקום שכבר יש חזיריות, מפעל פינוי פסולת אחד, מפעל בלוקים, רפתות - -

מאמון שיח: מחצבות.

וליד טאהא: מה זה חזיריות?

וליד טאהא: באתו מקום מגדלים חזירים?

תומר בראון: הכל קרוב אחד לשני, הכל סביב אותו ואדי.

וליד טאהא: אמרתם שזה הכיוון היחיד שאפשרי לגידול ולהרחבת היישוב.

תומר בראון: נכון.

תומר בראון: יש תכניות שמקדם עכשיו ראש המועצה במאמץ רב, בהשקעה רבה של כסף, כדי שיהיה מקום לאנשים לחיות.

תומר בראון: במקום לאפשר להם לחיות, פוגעים בתכניות שהוא מנסה לקדם, בתכנית הכוללנית להגדיל את היישוב, בתכנית העתידית ובתכנית של המצב הקיים, ושמים להם מול הפנים מטמנה נוספת מתוך מטרה לפגוע בהם.

וליד טאהא: למה?

וליד טאהא: כי קשה להם לעשות במקום אחר?

תומר בראון: נתלים בזה שיש כתם בתמ"א שלכאורה לא נוצל, ואז אומרים: הכתם הזה לא נוצל, בוא ננצל אותו.

וליד טאהא: איזה?

וליד טאהא: אחד מדרום ואחד מצפון?

תומר בראון: כן.

תומר בראון: שוכחים שהכתם המקורי הוא לא 93 דונם, הוא הפך להיות 210 דונם.

וליד טאהא: איך הוא הפך להיות ככה?

מאמון שיח: הגדילו אותו.

תומר בראון: זה הפך להיות מצב בלתי נסבל.

תומר בראון: אני אסיים באנקדוטה, כדי שאדוני יבין את המצב של אעבלין.

תומר בראון: כשקרית מוצקין, ונאלצתי לייצג את המועצה, מגישה תיק לבג"ץ שבו היא טוענת למפגעי ריח היא מאזכרת את אעבלין.

תומר בראון: אחר כך הוכח שאין שום בסיס לטענה שריח מגיע מאעבלין לקרית מוצקין.

תומר בראון: כבר היום יש שם כל כך הרבה מפגעים סביבתיים שאם קיים מפגע ריח בקרית מוצקין אז תושבי קרית מוצקין בטוחים שהוא מגיע מאעבלין.

וליד טאהא: לי לא נשמע סביר שיש כמות כזאת של מפגעים סביבתיים בישוב עצמו ובאזור.

וליד טאהא: למה צריך לצבוע מקום ספציפי בכזאת כמות של מפגעים סביבתיים?

חיים שנהר: יש לי קשר לתכנית הזאת דרך זה שאני היועץ הסביבתי של המועצה ודרך זה שהייתי מנהל מחוז הצפון של המשרד לאיכות הסביבה.

וליד טאהא: מתי?

חיים שנהר: בשנים של התכנית הזאת.

וליד טאהא: בשנת 2004?

חיים שנהר: לא, בשנת 88 עד 97.

וליד טאהא: בשנים ההן היא אושרה?

חיים שנהר: בשנים ההן היא הוגשה.

חיים שנהר: הייתה מזבלה, כפי שהוזכר פה, ליד כפר אתא שראינו לנכון לבטל.

חיים שנהר: היזם שהפעיל את אותה תחנה ביקש לעזור לו באיתור אתר חלופי.

חיים שנהר: האתר שהיום אנחנו מדברים בו הוא האתר שהוצע בשעתו כחלופה לאתר שעמדנו לסגור.

חיים שנהר: זה היה בשנת 89.

וליד טאהא: האזור נצבע על ידי מינהל התכנון על פי פעילות שנעשתה מבעוד מועד?

חיים שנהר: לא.

וליד טאהא: אלא?

חיים שנהר: אז הונחו היסודות לתכנית.

חיים שנהר: התכנית קודמה במהלך שנות ה-90, עד כדי כך שהיא הגיעה ב-2004 למתן תוקף.

חיים שנהר: התסקיר לתכנית הזאת הוכתב ליזם על ידי המשרד לאיכות הסביבה בשנת 90.

חיים שנהר: התסקיר הוגש ואושר בשנת 91.

חיים שנהר: אנחנו מדברים על 31 שנה מאז שנבחן הנושא הסביבתי בנוגע לאתר לסילוק פסולת ביישוב עם 14,000 תושבים.

וליד טאהא: הקריטריונים היום הם אחרים, קני המידה הם אחרים.

חיים שנהר: אחרים לחלוטין.

חיים שנהר: אני היום עובד כאקולוג וקצת בקיא בעניינים האלה של צדק חלוקתי, של צדק סביבתי, של מחזור.

חיים שנהר: אם היה מיועד לקום שם אתר לסילוק פסולת של 140 דונם, כל העניין של מחזור הפסולת, כל ההיחלצות של המשרד להגנת הסביבה להפחתת כמויות הפסולת על ידי מחזור צריכה הייתה להקטין את האתר.

חיים שנהר: בפועל הוא גדל.

חיים שנהר: יש כאן איזה שהוא דבר שקורה בגלל אי הצלחה של מישהו במעשה שהוא התחייב לו.

חיים שנהר: אנחנו נמצאים ב-2004 עם תכנית שקיבלה תוקף אבל עם חוסר הצלחה של היזם להקים את האתר הזה מ-2004 עד 2022.

וליד טאהא: למה אתה חושב שהוא לא הצליח?

חיים שנהר: הוא לא הצליח מסיבות של הסכמים שהיו לו עם בעלי הקרקע.

חיים שנהר: לתכנית שהופקדה בשנת 2004 לא הושם רף של "עד אז תקימו, מעבר לכך אינכם יכולים להמשיך להקים כי צריך לבחון".

וליד טאהא: זה משהו פתוח לכל החיים.

חיים שנהר: צריך הרי לבחון מחדש, כי דברים משתנים, טכנולוגיות משתנות.

חיים שנהר: כל הדברים האלה לא נלקחו בחשבון.

חיים שנהר: יש שני מושגים לגבי תכניות שיש להן השפעה על הסביבה.

חיים שנהר: האחד הוא תחום השפעה.

חיים שנהר: הדבר הזה הוכן בעיקר עבור מחצבות, וזה לא משהו סטטוטורי.

חיים שנהר: מדובר על 500 מטר מתחום האתר.

חיים שנהר: יש דבר שהוא בעל תוקף סטטוטורי, שזאת התקנה למניעת מפגעים של משרד הבריאות שמדברת על אזורי רגישות.

חיים שנהר: התקנה תוחמת אותם במעגל של 1,000 מטר מסביב לגבולות מקור המפגע.

חיים שנהר: אפשר לראות שחצי מהיישוב נמצא בתחום ההשפעה של אזור רגישות.

חיים שנהר: יש את המתקן של החזיריות שמידי תקופה מפנים את הבוצה ששוקעת בו ומייבשים בשטחים סמוכים, וזה מקור לריחות, מקור למטרדי זבובים, חרקים.

וליד טאהא: מי עושה את זה?

חיים שנהר: בעלי המשקים.

וליד טאהא: אין קריטריונים שלפיהם הם צריכים לפעול?

וליד טאהא: אין דרך אחרת?

וליד טאהא: הם עושים מה שבא להם?

חיים שנהר: הם עושים בהתאם להנחיות המשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: המשרד להגנת הסביבה מתיר להם לקחת את הדבר הזה ולייבש אותו בקרבת מקום?

רנא חורי: זה בסמכות משרד החקלאות.

חיים שנהר: יש את המחצבה שנמצאת לא רחוק מהכניסה המזרחית של אעבלין ומייצרת כמויות מסוימות של אבק.

חיים שנהר: עכשיו אושר גם מפעל למחזור פסולת.

חיים שנהר: יש לנו את החזיריות שנמצאות על הרכס השמאלי והחזיריות שנמצאות על הרכס הימני ואת הוואדי ביניהן, את אפיק נחל אבליים.

חיים שנהר: אפיקי נחלים משמשים גם לתנועות אוויר, כשהרוח השגורה במקום היא עם רכיב מערבי.

חיים שנהר: האתר הנוכחי הוא ממש מול מרכז היישוב.

חיים שנהר: צבר המזהמים הזה הוא מאוד גדול, הוא מאוד מכביד על הישוב.

חיים שנהר: כבר בתקופתי שלי רצינו לטפל בזה.

וליד טאהא: אתה אומר שזה בלתי אפשרי.

חיים שנהר: כל דבר אפשרי כאשר אתה בוחר את המיקומים הנכונים.

וליד טאהא: אני מדבר על התכנונים האלה.

חיים שנהר: יש כאן מכלול של דברים שהושם בתוך תא שטח אחד כך שגם אם כל אחד ממנו יעמוד בתקן הרי שפלוס זה פלוס זה מייצר מפגע.

חיים שנהר: אני מתפלא שהמשרד להגנת הסביבה איננו מתייחס למרחב הזה כאל בועה שצריך לבחון את כל הפליטות של המפגעים מתוכה.

חיים שנהר: המשרד הגיע למצב שבמקום לעמוד לימין התושבים, הוא עומד לימין היזם או לימין הצורך ביצירת עוד אתרים לסילוק פסולת.

חיים שנהר: כמה אפשר להפיל עליהם?

וליד טאהא: על האזור כולו.

וליד טאהא: גלית, כל הנושא הזה צריך הסבר הגיוני, אבל אנחנו קודם רוצים להבין מה קרה שפתאום המשרד שינה את דעתו.

וליד טאהא: ממקום של התנגדות להקמת הדבר הזה בתור משרד שצריך לשמור על הסביבה ולאפשר חיים תקינים, הוא מגיע לבית משפט עם דעה תומכת.

וליד טאהא: האמנם אפשר להכיל כמות כה גדולה של פגיעה סביבתית במקום אחד?

וליד טאהא: האם המשרד מכיל את זה, מקבל את זה?

וליד טאהא: גלית כהן, מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

גלית כהן: לפני שאני אענה על השאלות של היושב ראש ושל ראש המועצה, אני רוצה לומר שהטמנת פסולת זה לא המדיניות של המשרד להגנת הסביבה.

גלית כהן: הכיוון של המשרד להגנת הסביבה הוא לראות כמה שיותר מחזור, כמה שיותר מפעלי מחזור עם הפרדה במקור, הפרדה בבתים, לא רק במתקני מיון מכניים כמו שיש ליד אעבלין, לראות מחזור של החומר האורגני במקום ואת מה שלא ניתן למחזר, שזה 20%, לא 80% כמו שזה קורה היום, להעביר להטמנה.

גלית כהן: במשך הרבה שנים התנגדנו לכל הקמה של מתקני הטמנה.

גלית כהן: חשבנו שההתנגדות שלנו ועצם זה שלא פותחים אתרי הטמנה חדשים יביאו לכך שהרשויות המקומיות יעבירו את זה למחזור.

גלית כהן: המשרד להגנת הסביבה העמיד מ-2010 תקציבים מאוד גדולים, מאות מיליונים ויותר להקמה של מתקני מיון ומחזור, אבל הם לא קמו.

גלית כהן: הם לא קמו, כי צריך חקיקה מחייבת, צריך תקנות שיגידו שחומר אורגני לא מטופל לא יכול להיות מוטמן, מה שיחייב את כולם להקים מתקני מחזור.

גלית כהן: זה יגרום לכך שיקומו המתקנים של המחזור ולא תהיה לנו עוד הטמנה בהיקפים כל כך גדולים כמו שיש היום במדינת ישראל ובאזור הזה בפרט.

גלית כהן: אני מסכימה עם ראש המועצה על העומס של המפגעים הסביבתיים.

גלית כהן: אני תוך כדי מתכתבת עם מנהלת המחוז כדי לראות איך אפשר לעשות איזה שהוא סקר מצרפי של זיהום אוויר וריחות.

גלית כהן: הבעיה שהתכנית הזאת שאנחנו מדברים עליה, שגם אנחנו לא רצינו אותה, היא תכנית מאושרת כבר 30 שנה.

וליד טאהא: היא מאושרת מבחינת תכנון, אבל מינהל התכנון לא קובע את רמת הפגיעה הסביבתית, אתם קובעים.

גלית כהן: הלוואי.

וליד טאהא: מה זה "הלוואי"?

וליד טאהא: מינהל התכנון יודע להגיד כמה זה פוגע סביבתית?

וליד טאהא: לא אכפת לו בכלל.

וליד טאהא: אתם תחליטו אם זה קביל, אפשרי או לא אפשרי, לא הם.

גלית כהן: הלוואי.

גלית כהן: הם צודקים, התסקיר הוא משנות ה-90, ואז לא היה חוק אוויר נקי, לא היו המון המון סטנדרטים.

גלית כהן: הבעיה שברגע שיש תכנית מאושרת אנחנו לא יכולים פתאום ללכת אחורה ולהגיד, רגע, רגע, תעצרו.

גלית כהן: מה שאנחנו יכולים לעשות היום זה שכשיבואו עם תכנית מפורטת נדרוש מסמך סביבתי, כשהמסמך הסביבתי שנדרוש יהיה מעודכן לכל הדרישות.

גלית כהן: אני חוששת שעכשיו זה כבר שלב מאוחר מידי, כי ברגע שמגיעים לתכנית מפורטת, היכולת לעצור - -

וליד טאהא: מי באמת יכול לעצור את זה?

וליד טאהא: אני מניח שזה שצבע את הכתם הוא לא תושב האזור, הוא לא מכיר אותו, לא מעניין אותו היישוב והסביבה.

וליד טאהא: הדבר הזה הוא הרסני.

וליד טאהא: איך אפשר לעצור את השיגעון הזה?

גלית כהן: הדרך להתמודד עם תכנית מאושרת זה להגיש תכנית אחרת על אותו השטח.

גלית כהן: ועדה מקומית יכולה להגיש תכנית חדשה על אותו השטח, רק הבעיה אחר כך זה שיפויים וכל מיני כאלה דברים.

וליד טאהא: טוב, אז תתחילו בינתיים להגיש תכנית אחרת על השטח.

גלית כהן: ככל שיקדמו תכנית אחרת על השטח הזה לשימושים אחרים שיהיו פחות פוגעים בסביבה המשרד להגנת הסביבה בוודאי יתמוך בזה.

וליד טאהא: אני רוצה להבין את הפאזה הזאת בשינוי העמדה.

וליד טאהא: מה קרה שאותן דמויות התנגדו וגם הסכימו?

גלית כהן: מה שקרה זה שכל עוד התכנית דיברה על הטמנה ישירה וכו', שזה לא לפי מדיניות המשרד, יכולנו לעצור את זה.

גלית כהן: ברגע שהיזמים באו ואמרו שמדובר בשאריות מיון, בפסולת שהולכת למיון במתקן שהוא לא רחוק משם ושהחומר שלא ניתן למיין הולך להטמנה, לא היה משהו שיכולנו להגיד שאנחנו מתנגדים לו.

גלית כהן: אני מניחה שהיום התכנית הזאת לא הייתה מקבלת אישור, לפי הסטנדרטים של היום היא לא הייתה מקבלת אישור.

וליד טאהא: לפי הטיעון הזה היזם יכול היה להגיד את הדברים לפני.

גלית כהן: הוא לא אמר.

וליד טאהא: למה הם צריכים לשנות דעה בהתאם לכאלה דברים?

וליד טאהא: הוא יכול היה להגיד את זה לפני.

גלית כהן: אבל הוא לא אמר.

וליד טאהא: זה נשמע לא מבוסס.

סיגל בלומפלד: במשך 22 שנה אנחנו מטפלים במקבץ המפגעים שיש סביב אעבלין, אנחנו משקיעים השקעה גדולה מאוד בחזיריות.

סיגל בלומפלד: אני יכולה לספר לכם את כל הליכי האכיפה שעשינו, איך הבאנו לזה שחלק מהחזיריות נסגרו, שחלק מהחזיריות בנו טיפול באוויר, איך שיפרנו את הסביבה סביב אעבלין כך שביוב לא זורם לנחל אבליים והריח ירד, איך אנחנו מונעים את ההרחבה של אתר אבליים צפון כדי שלא תהיה השפעה נוספת על שפרעם ועל אעבלין.

סיגל בלומפלד: באתר המדובר הזה של אבליים דרום רצינו למזער את המצב ולעזור.

סיגל בלומפלד: מדובר בתכנית מאושרת של הטמנה.

סיגל בלומפלד: אמרנו שנוכח האסטרטגיה שלנו לא נסכים שתהיה הטמנה, רק הטמנה של שאריות מיון.

סיגל בלומפלד: שיפרנו למכביר את הפוטנציאל לפגיעה בתושבי אעבלין.

סיגל בלומפלד: כשהיזם פנה לבית המשפט העליון ובית המשפט העליון פנה לוועדה המחוזית ולמשרד להגנת הסביבה ושאל איך אפשר בכל זאת לגשר פה, איך אפשר לשפר את המצב, אמרנו שיהיו רק שאריות מיון, לא תהיה הטמנה של פסולת מעורבת.

וליד טאהא: אי אפשר להגיד: אנחנו מבינים שיש פה מפגע סביבתי חמור שאנחנו עושים אותו קצת יותר חמור.

וליד טאהא: אי אפשר לבוא ולטעון את הטענה הזאת במשרד להגנת הסביבה.

וליד טאהא: זה אדם כמוני שלא מבין הגנת סביבה יכול לטעון.

וליד טאהא: איפה ההתחייבות לסביבה?

סיגל בלומפלד: גם בעמק הירדן יש אתר מטמנה כזה של פסולת מעורבת.

וליד טאהא: זה לא מנחם.

וליד טאהא: לא צריך להביא את זה כדוגמה כדי להראות שהסוגיה כאן לא בסדר.

וליד טאהא: זה לא צריך להיות על הראש של הישובים, עם כל הכבוד.

וליד טאהא: איפה שזה נמצא זה לא הגיוני.

סיגל בלומפלד: לכן אנחנו רוצים להפחית כמה שיותר את המטמנות.

סיגל בלומפלד: אנחנו משקיעים במשרד כספים רבים לפעולות של מחזור.

סיגל בלומפלד: גם במקום הזה השארנו רק שאריות מיון.

וליד טאהא: לא יכולתם לבקש תסקיר חדש היות והתסקיר לפיו אושרה התכנית הוא מיושן, הוא משנות ה-80?

וליד טאהא: אילו רציתם למנוע את זה יכולתם לבקש תסקיר חדש, לומר: רבותיי, התכנית אושרה כל כך הרבה שנים אחורה, היא לא לקחה בחשבון שינויים.

גלית כהן: הלוואי והיו אומרים כאשר מאשרים תכנית: אם תוך חמש שנים לא ביצעת את התכנית, גמרנו, הלך, אתה לא יכול להשתמש בזה, אתה חייב לעשות תסקיר מחדש.

גלית כהן: אין לנו את התהליך התכנוני הזה.

גלית כהן: אם יש אפשרות משפטית כזאת אנחנו הראשונים שרוצים.

וליד טאהא: מה אתם יכולים לעשות כדי להפסיק את השיגעון הזה?

וליד טאהא: אתם שיניתם את הדעה, אתם נתתם את ההסכמה.

וליד טאהא: איך אתם יכולים לתקן את העוול הזה?

סיגל בלומפלד: המועצה יכולה לא לאשר את דרך הגישה וכך האתר לא ייפתח.

וליד טאהא: הכביש אושר, בית המשפט הורה לוועדות התכנון להתחיל לתכנן אותו.

מאמון שיח: אני מציע שתשלחי מישהו מהפקחים כדי שיראה איך השפכים זורמים בוואדי אעבלין, שפכים של החזיריות.

מאמון שיח: אנחנו מעבירים את התלונות על כך ואף אחד לא מטפל בזה.

מאמון שיח: גברתי פה מדברת על שאריות מיון.

מאמון שיח: על איזה שאריות מיון מדובר?

מאמון שיח: מאיפה יביאו את שאריות המיון?

מאמון שיח: שלושה ימים לפני הדיון בבית המשפט העליון שנערך ב-13 לחודש נשלח על ידי המשרד להגנת הסביבה מכתב על כך שהוא יאפשר בעתיד שימושים נוספים חוץ משאריות מיון.

וליד טאהא: מה זה "שימושים נוספים"?

מאמון שיח: עוד שימושים.

מאמון שיח: חוץ משאריות יכולים להטמין מה שהם רוצים.

מאמון שיח: בשנת 2019 אף אחד לא אמר שמדובר בשאריות הטמנה.

וליד טאהא: אפשר לעשות הכל כשמדברים על שימושים נוספים.

וליד טאהא: מינהל התכנון, בבקשה.

רומן טביטמן: אנחנו מדברים על תכנית מאושרת שאושרה ב-2003 והייתה אחת משתי תכניות.

רומן טביטמן: תכנית אחת הייתה באתר הצפוני, השנייה באתר הדרומי.

רומן טביטמן: האתר הצפוני התפתח והוקם בשטח.

וליד טאהא: מתי?

רומן טביטמן: פחות או יותר באותם זמנים.

מאמון שיח: לא באותם זמנים.

מאמון שיח: זה היה ב-93.

וליד טאהא: למה אתם צריכים להלביש על מקום אחד כל כך הרבה מזבלות?

רומן טביטמן: אדוני מדבר איתי על זמנים שבהם אני לא זה שטיפלתי.

וליד טאהא: זה לא אישי.

וליד טאהא: אני שואל אותך מבחינת היגיון של תכנון.

רומן טביטמן: אושרו שתי תכניות, כאשר שתי התכניות קיבלו ביטוי גם בתכניות מתאר ארציות.

רומן טביטמן: שני האתרים נמצאים גם בתכניות מתאר ארציות.

וליד טאהא: לא שזה עושה אותם לגיטימיים מבחינה הגיונית, סביבתית ומבחינות אחרות.

וליד טאהא: אתם מתכננים לישוב אחד שתי מזבלות, אחת מצפון ואחת מדרום?

רומן טביטמן: האתר הצפוני אושר בגודל מסוים, כאשר היום הוא כמעט הכפיל את עצמו.

וליד טאהא: מי צריך את האתר השני?

רומן טביטמן: האתר שהכפיל את עצמו הכפיל את עצמו באופן בלתי חוקי רק כי אין לו תכניות הרחבה.

וליד טאהא: אז למה אתה צריך עוד אתר?

וליד טאהא: כדי לתת פרס לזה שהוא מוכפל באופן לא חוקי?

רומן טביטמן: זה רק אומר שהיה צורך בשני האתרים בגדלים האלה.

רומן טביטמן: אתר אחד כבר לקח על עצמו לבטל את האתר השני.

וליד טאהא: למה אתה צריך עוד אתר?

רומן טביטמן: אני לא יודע אם אני צריך עוד אתר.

רומן טביטמן: אדוני שאל אם היה צורך.

רומן טביטמן: אם אתר אחד הגיע לגודל שהוא כפול ממה שהוא היה, כנראה היה צורך.

רומן טביטמן: פה נשאלת השאלה אם יש צורך באתר הדרומי.

וליד טאהא: דיבר חיים על צדק חלוקתי.

וליד טאהא: אני לא מאמין בצדק חלוקתי, זו סתם סיסמה.

וליד טאהא: לעולם לא יהיה צדק חלוקתי במדינת ישראל.

וליד טאהא: לפחות שיהיה קצת תכנון הגיוני.

וליד טאהא: עזוב צדק.

וליד טאהא: למה לעשות ביישוב אחד שני כתמים, שתי מזבלות?

וליד טאהא: כמה אפשר להעמיס על מקום אחד?

רומן טביטמן: עמדת הוועדה המחוזית בהחלטה מ-15.4.2019 הייתה שהיא לא מקדמת את התכנית, את דרך הגישה.

רומן טביטמן: למה האתר עד עכשיו לא פותח?

רומן טביטמן: כי התכנית קבעה גם תנאים.

רומן טביטמן: התנאי העיקרי היה שלא ניתן לפתח את האתר כל עוד אין דרך גישה שמחברת את האתר לכביש מס' 2.

רומן טביטמן: עד עכשיו לא הצליחו להתוות דרך גישה לאתר.

רומן טביטמן: הדרישה של היזמים הייתה כן לעשות את זה, אבל אז העניין נדון בפני הוועדה המחוזית והיא אמרה: לאור העמדה של המשרד להגנת הסביבה שלא לפתח אתרים חדשים, אני לא לוקחת על עצמי לפתח כרגע תוואי דרך המחבר את האתר לדרך מספר 2.

רומן טביטמן: לאחר מכן הייתה עתירה לבית משפט מחוזי, אבל היא נפסקה.

רומן טביטמן: אחר כך היה ערעור לבית משפט העליון.

רומן טביטמן: פסק הדין של בית המשפט העליון חייב את הוועדה המקומית להתוות את הדרך.

רומן טביטמן: האתר הזה, נכון לעכשיו, הוא אתר מאושר ברמה של תכנית מפורטת, ברמה של תכנית מתאר מקומית ותכנית מתאר ארצית.

רומן טביטמן: כשזה יגיע לדיון בפני הוועדה המחוזית היא תצטרך לשקול אם יש מקום להתוות את הדרך או אין מקום להתוות את הדרך.

רומן טביטמן: ב-2019 הוועדה המחוזית קבעה באופן נחרץ שאין מקום לפתח את הדרך, שיש מקום לשקול.

וליד טאהא: מה צריך לעשות כדי לחזור מהתכנון הזה?

רומן טביטמן: הוועדה המחוזית קבעה את זה.

וליד טאהא: זה לא אלוהים קבע, זה הוועדה המחוזית.

וליד טאהא: מה צריך לעשות כדי לשנות, כדי לעשות מעט צדק?

רומן טביטמן: אפשר להגיש תכנית אחרת ולשנות את ייעוד הקרקע.

וליד טאהא: מי צריך לעשות את זה?

רומן טביטמן: המועצה יכולה לעשות את זה, הוועדה המקומית יכולה לעשות את זה.

חיים שנהר: רומן, הוועדה המחוזית המליצה בפני היזם בישיבה ב-2019 שייעשה שינוי ייעוד לתכנון הזה.

חיים שנהר: המועצה מתנגדת לייעוד ספציפי של מטמנה, לא לייעוד אחר.

חיים שנהר: יש מושג סביבתי שנקרא NIMBY - Not In My Back Yard, פה זה לא זה, זה LULU - Local undesirable land use.

חיים שנהר: לשימוש הקרקע הזה המועצה מתנגדת.

חיים שנהר: אם היזם יצליח להציע שימוש קרקע טוב יותר, מתאים לסביבה, שעולה בקנה אחד עם ההתפתחות של היישוב מערבה - הוועדה המחוזית הציעה את זה בשעתו.

רומן טביטמן: הוועדה המחוזית אמרה את זה ב-15.4.2019.

רומן טביטמן: היא אמרה שיש לערוך תסקיר השפעה לסביבה ולראות מה השימושים המתאימים.

מאמון שיח: יש עמדה ברורה של הוועדה המחוזית בנושא הזה בדיונים שקידמנו וקיימנו בסוגיה הזאת ובפסק הדין של בית המשפט העליון.

מאמון שיח: אנחנו הצענו שימושים אחרים, אמרנו שיעשו מה שהם רוצים חוץ ממטמנה ואשפה, אבל היזם רוצה רק אשפה.

מאמון שיח: העמדה של הוועדה המחוזית הייתה ברורה.

מאמון שיח: מה פתאום השינויים האלה בלי ליידע את המועצה שבתחום שיפוטה נמצא הדבר הזה?

רומן טביטמן: למועצה יש זכות להגיש תכנית.

רומן טביטמן: היא לא חייבת לקבל את ההסכמה של היזם, היא רק צריכה לראות אם התכנית הזאת תהיה תכנית פוגעת או תכנית שמשביחה.

וליד טאהא: אתה אומר שהמועצה תגיש תכנית שתכפה שינוי כלשהו בנקודה הזאת ספציפית.

מאמון שיח: למה שהרשות תעשה דבר כזה אם המדינה צבעה את הכתם?

מאמון שיח: המועצה או מי מהתושבים של המועצה לא צבעו את הכתם הזה.

מאמון שיח: למה שהמדינה והוועדה המחוזית לא ייקחו על עצמן לעשות את השינוי הזה?

וליד טאהא: אני לא יודע מי זה המישהו שצריך להגיש תכנית.

וליד טאהא: אתם תחליטו אם זה המועצה המקומית, אם זה המשרד הרלוונטי.

וליד טאהא: צריך להגיש משהו כדי להביא לתחילת שינוי.

וליד טאהא: הם קבעו לפני 30 שנה את הכתם הזה.

וליד טאהא: אם עכשיו נגיד למה הם קבעו זה לא יישמע רציני.

וליד טאהא: אם יש אפשרות להגיש תכניות, להכשיל את מה שנקבע באמצעות הגשת תכניות, המשרד להגנת הסביבה יתמוך בזה.

וליד טאהא: גם מינהל התכנון מבין שיש פה עוול שצריך לשנות.

וליד טאהא: אין לי מושג מי היזם הזה, אני לא יודע מי הוא, מה הוא, לא התעניינתי, לא שאלתי, וזה עושה לי טוב.

וליד טאהא: אני לא יודע על מי מדברים בכלל.

וליד טאהא: היות ומוסדות התכנון מאפשרים את זה ולא מעניינים אותם כל השיקולים והרגשות, אולי תגישו תכנית בטווח הזמן הקרוב שתציע פתרון אחר שימנע את ההתקדמות בהקמת הדבר הזה.

וליד טאהא: ינאי שני, קרן קיימת לישראל.

ינאי שני: לפני שלושה שבועות היינו אצלך בדיון סגור בנושא פסולת הבניין.

ינאי שני: הנושא עכשיו מתקשר אליו בצורה דרסטית.

ינאי שני: הסיבה שהמשרד להגנת הסביבה עשה תפנית בנושא הזה, היא בגלל שהוא גילה לפני שנה, שנה וחצי שנגמר נפח ההטמנה לפסולת ביתית בישראל, פשוט אזל, וכל ויתור על איזו שהיא מטמנה, גם אם היא פוגעת או קרובה לבתי תושבים, זה משהו שהמשרד לא יכול לעשות כי הפסולת תיאגר לנו ממש ברחובות, לא משנה אם יהודים או ערבים.

ינאי שני: המשרד לא אמר את זה כאן.

ינאי שני: הסיבה שבעטיה מינהל התכנון נלחץ לאשר תכניות שקשורות לפסולת במקומות לא אידיאליים, היא אוזלת היד של המשרד להגנת הסביבה במשך עשורים רבים.

ינאי שני: זה אמנם לא נוגע רק לשנה האחרונה, אבל זה הגיע לשיא בשנה האחרונה.

ינאי שני: אני חושב שלאור מה שראינו לפני שבועיים והדיון שיגיע בעוד חמש דקות, הדיון הבא בתור, צריך להיכנס לעובי הקורה ואין יותר מתאימה מוועדת הפנים והגנת הסביבה לעשות את זה.

ינאי שני: מדובר פה על מחדל שקמו בעקבותיו ועדות חקירה ממלכתיות.

ינאי שני: אנחנו טובעים בזבל - ואין פתרונות.

ינאי שני: אם תחסמו את אעבלין תקבלו מטמנה במקום אחר, כי כל הרעיונות היפים על מחזור ועל הפרדה במקור כשלו וכושלים כבר יותר מ-10 שנים, עוד בתקופה שארדן היה השר להגנת הסביבה וזה עלה לכותרות.

גלית כהן: מה הפתרון שלך?

גלית כהן: שאנחנו נמשיך להטמין את עצמנו לדעת?

גלית כהן: אני רוצה להבין מה קק"ל בעד.

גלית כהן: קק"ל בעד להקים עוד ועוד מטמנות?

ינאי שני: קק"ל בעד שהתכניות של המשרד להגנת הסביבה יצאו לפעול.

גלית כהן: ועד אז נמשיך להטמין?

ינאי שני: כרגע יש לנו שישה מיליון טונות של פסולת בשטחים פתוחים בכל המדינה, גלית, ואת יודעת את זה כמוני.

גלית כהן: אתה מדבר על פסולת בניין, ופה אנחנו מדברים על פסולת עירונית.

גלית כהן: אין קשר בכלל.

ינאי שני: הנציג של התחום בשבוע שעבר אמר שאין אפילו חקיקה על פסולת בנייה.

וליד טאהא: דורית זיס, מנהלת מחוז צפון במשרד להגנת הסביבה, איזה שיקולים לקחתם בחשבון כאשר באתם לאשר, לשנות דעה לגבי עניין שאתם יודעים כמה הוא פוגעני לסביבה, ליישוב, לתפיסה הסביבתית בכלל?

דורית זיס: אם היו שואלים אותנו היינו מתנגדים להצעה, לא היינו מאשרים אותה בשום פנים ואופן.

דורית זיס: אנחנו מודעים לעומק המפגעים באעבלין, אנחנו מטפלים בהם.

דורית זיס: אנחנו אלה שמצמצמים את הזיהום מהחזיריות.

דורית זיס: גם על ההזרמות מהחזיריות יש תיקים משפטיים בבית משפט.

וליד טאהא: נישאר עם תחנת המחזור בינתיים, זה הנושא.

דורית זיס: גם על האתרים לפסולת אנחנו מפקחים.

דורית זיס: היינו כאן במצב של אין ברירה.

וליד טאהא: מי שם אתכם במצב של אין ברירה?

דורית זיס: בפסק הדין ב-2019 על פתיחת המטמנה נאמר שהיזם לא עומד במדיניות המשרד לפסולת.

דורית זיס: כשהוא הגיש את העתירה לבית המשפט העליון הוא הבהיר לפרקליטות שהוא יעמוד במדיניות המשרד, לכן לא היה לנו בסיס חוקי להגיד שאנחנו מתנגדים.

וליד טאהא: אין לכם בסיס ידע, מיומנות לומר שרמת הפגיעה הסביבתית היא לא סבירה, לא מתקבלת על הדעת?

וליד טאהא: למה לא היה לכם בסיס להתנגד?

דורית זיס: אדוני, זאת לא השאלה שעמדה בפני בית המשפט.

דורית זיס: זאת תכנית מאושרת שנעשה לה תסקיר.

דורית זיס: זו לא השאלה שבית המשפט שאל אותנו.

וליד טאהא: אתם לא יכולים לפתוח עוד אפיקים בפני בית המשפט?

וליד טאהא: הוא קבע לכם וזהו?

וליד טאהא: תבואו ותגידו: כבוד השופטים, אנחנו מתנגדים בגלל אחד, שניים וכו'.

דורית זיס: זאת לא הייתה הבמה המשפטית הנכונה, לא יכולנו להעלות שם את הסוגיות האלו.

וליד טאהא: מה את יכולה לעשות כדי לא לאפשר לדבר הזה להתרחש?

דורית זיס: אין לי פתרונות יותר ממה שאחרים אמרו.

דורית זיס: יש את חוק התכנון והבנייה, כשחוק התכנון והבנייה מאפשר להגיש תכנית אחרת.

וליד טאהא: איזה טיעונים מבחינה סביבתית את יכולה להביא, איזה תסקירים?

וליד טאהא: מה את יכולה לעשות?

וליד טאהא: תעזבי דברים מאושרים ותכנון ובנייה.

דורית זיס: גם אם היזם ירצה להתקדם שלב הוא יצטרך לעשות מסמך סביבתי.

תומר בראון: למה לא דרשתם את זה היום?

תומר בראון: מתי דרשתם מסמך סביבתי?

וליד טאהא: אני רוצה לאפשר ללירון מהייעוץ המשפטי של הוועדה לומר כמה משפטים.

לירון אדלר מינקה: אני לא מכירה את פסק הדין של העליון לפרטיו, אבל יכול להיות שבגלל שהנושא היה דרך הגישה ולא המטמנה עצמה נוצר איזה מצב שלא הייתה אפשרות לענות בו.

לירון אדלר מינקה: להבנתי, וכמו שאני מבינה את חוק התכנון והבנייה, כל מי שרשאי להגיש תכנית יכול להגיש בקשה גם לשינוי בתכנית.

לירון אדלר מינקה: גם המועצה וגם משרד ממשלתי יכולים לבקש לדון מחדש ולבקש שינוי בתכנית קיימת לאור שינוי הנסיבות והזמן שחלף.

לירון אדלר מינקה: זה נכון שככל שהתכנית נותנת זכויות צריך יהיה לדבר על הזכויות שניתנו במסגרת התכנית שכבר הייתה, אבל להבנתי יש אפשרות במסגרת הוראות חוק התכנון והבנייה לבקש שינוי.

לירון אדלר מינקה: גם בתכנית מאושרת אפשר לבקש שינוי.

גלית כהן: את העניין של תכנית אחרת כולנו יודעים, אבל אנחנו מבינים שלא רוצים בגלל השיפוי.

גלית כהן: את אומרת שבתכנית קיימת אפשר לבוא ולדרוש שינויים למרות שהיא מאושרת?

מאמון שיח: בהחלט.

מאמון שיח: בפסק הדין של השופט שפירא בבית המשפט המחוזי לעניינים מינהליים כתוב במפורש.

לירון אדלר מינקה: תכנית היא כמו דין שאפשר לבוא ולבקש בה שינויים.

לירון אדלר מינקה: נושא השיפוי מן הסתם יעלה לדיון ככל שיש זכויות שהתכנית הזאת נותנת, אבל זה לא שזה בלתי אפשרי לדון בדבר הזה.

וליד טאהא: פיראס מואסי, תושב הכפר אעבלין, חוקר במדעי המוח, בבקשה.

פרופ' פיראס מואסי: הנושא שאני רוצה לדבר עליו זה כל מה שקשור לכל המפגעים הסביבתיים שנוצרים משריפות פיראטיות של חומרים, כימיקלים.

וליד טאהא: דווקא אישור המטמנה ממחיש עוד יותר.

פרופ' פיראס מואסי: בדיוק.

פרופ' פיראס מואסי: בתור תושב של השכונה הכי מערבית - -

וליד טאהא: קרובה ביותר למטמנה.

פרופ' פיראס מואסי: אנחנו הכי קרובים לאזור הזה.

פרופ' פיראס מואסי: מידי יום ולילה, במיוחד בקיץ, התפשטות השריפות והעשן שיוצא מהאזורים האלה הוא בלתי נסבל.

וליד טאהא: גלית, מותר לשרוף?

גלית כהן: אסור לשרוף.

וליד טאהא: אז למה?

וליד טאהא: אנשים אומרים לך עשן וריחות.

גלית כהן: העברנו עכשיו תקנות חדשות לקנס מוגבר בנושא של שריפות פסולת, וגם יש לנו אכיפה שאנחנו עושים בתחום הזה.

גלית כהן: אסור לשרוף פסולת.

פרופ' פיראס מואסי: נפגשנו עם ראש המועצה, עם אדון מאמון, והוא באמת מעביר את כל התלונות שלנו הלאה, אבל אני לא חושב שנעשה מספיק מבחינת איכות הסביבה כדי לאכוף את הדברים האלה.

פרופ' פיראס מואסי: אנחנו רואים שזה חוזר על עצמו.

פרופ' פיראס מואסי: אם אכיפה לא קורית בפועל צריך לחשוב על פתרון אחר.

וליד טאהא: אני רוצה לסכם את הדיון.

וליד טאהא: דיברתי עם השרה ביחד עם ראש המועצה לגבי העניין הזה.

וליד טאהא: גם השרה לא מרגישה טוב עם כל הדבר הזה.

וליד טאהא: ההתנהלות של המשרד להגנת הסביבה בעניין הזה הייתה התנהלות אנטי סביבתית, לפחות בכל הקשור להחלטות שהביאו את הנושא עד למצב הנוכחי.

וליד טאהא: מידת הפגיעה הסביבתית מהחלטה כזאת גוברת על כל שיקול אחר, ויש כאן פגיעה סביבתית שהמשרד שאמון על זה היה צריך להרים כרטיס אדום, לומר: רבותיי, יש פה משהו לא מתקבל על הדעת מבחינה סביבתית, צריך לעצור.

וליד טאהא: זה לא נעשה.

וליד טאהא: אנחנו קוראים למשרד להגנת הסביבה להמשיך ולעשות הכל כדי למזער את הפגיעה הסביבתית בכך שלא יקימו את המטמנה.

וליד טאהא: אנחנו מצפים מהם למנוע את ההקמה של זה.

וליד טאהא: בנוסף, לאפשר לאנשים רמת חיים מקובלת עם כל החזיריות והדברים האחרים שסובבים את היישוב.

וליד טאהא: גם את הייבוש של הביצות צריך לעשות בהתאם לכללים, לא בצורה שפוגעת בתושבי הכפר.

וליד טאהא: מינהל התכנון כבר נתן בזמנו, כבר צבע בזמנו את המקום.

וליד טאהא: אתמול התנהל כאן דיון בנוכחות מינהל התכנון שבו אמרתי שאם אוכלוסייה מסוימת לא נמצאת במקום מסוים מישהו כבר ימצא לעשות לה את העוול מבלי לשאול אותה.

וליד טאהא: האוכלוסייה הערבית לא נמצאת במינהל התכנון, לא נמצאת במטה התכנון, על כן עושים לה את מה שבא להם.

וליד טאהא: החליטו לסמן שני כתמים.

וליד טאהא: וואלה, עם כל הכבוד, מי יגיד לא?

וליד טאהא: אין אף אחד שיסביר את הבעייתיות.

וליד טאהא: אני לא יודע אם אפשר לצפות מהם למשהו שקשור לדבר הזה ספציפית היות וזה אושר לפני 20 שנה, אבל כדאי ללחוש להם באוזן שאולי לא צריך לתת אישור לכל החיים לזוועה כזאת.

וליד טאהא: היה צריך להתנות את האישור לכמה שנים, מה שלא נעשה.

וליד טאהא: אם האפשרות של להתנות עדיין קיימת, אני קורא להם לממש אותה.

וליד טאהא: אם זאת צריכה להיות החלטת שר, אני קורא לשר לממש את הזכות שלו למנוע את הדבר הזה.

וליד טאהא: אני מקווה שתרמנו באמצעות הדיון הזה להרחבת הידע על הפגיעה הסביבתית החמורה של העניין הזה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לראש העיר ולצוות שהגיע איתו, למנכ"לית המשרד להגנת הסביבה שאני מכיר את מערכת הערכים האישית שלה ושל השרה, אני יודע כמה מעניין אותן באמת למזער פגיעה סביבתית.

וליד טאהא: תודה, כמובן, ללאה, ללירון, לרבקה, לכל אלה שהשתתפו באמצעות הזום.

וליד טאהא: תודה רבה לכולכם, הישיבה נעולה.