ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 225, 2022-03-01 12:00

גלעד קריב: מכובדיי, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

גלעד קריב: על סדר-היום: הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – עדכון כתובת לצורכי בחירות), התשפ"א-2021.

גלעד קריב: נמצאים איתנו חברי הכנסת המציעים: חבר הכנסת שפע וחברת הכנסת רוזין.

גלעד קריב: נמצאים איתנו מנהלת ועדת הבחירות המרכזית, חברתנו הגברת אורלי עדס, ומ"מ היועץ המשפטי עו"ד רועי שויקה.

גלעד קריב: כמון כן, נמצאים איתנו ממשרד המשפטים: עו"ד עמי ברקוביץ ורבקה ליפשיץ ועו"ד נדב גולני, וחברתנו עו"ד אודליה אדרי מרשות האוכלוסין וההגירה.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים רגע לפני סוף המושב, ואנחנו לא רוצים להגיע למצב שבכל הפגרה הדיון לא מתקיים על נוסח ספציפי שאושר בוועדה.

גלעד קריב: זה היתרון במהלך הזה.

גלעד קריב: אני מבין שראש רשות האוכלוסין סמך את ידו.

גלעד קריב: תיכנסו לדיון.

גלעד קריב: אם תהיינה הסכמות שקל יהיה להכניס, אז במסגרת הרביזיה נכניס אותן כאן, ואז זה כבר יגיע לראשונה במליאה במצב מוכנות או הבשלה מתקדם.

גלעד קריב: ואם לא, יימשך הדיון עם השרה ועם השר ונתקדם.

גלעד קריב: מה שצריך להנחות אותנו זה, מצד אחד, קשב לאתגרי ה-IT שאיתם מתמודדת רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: כולם מודעים למצב בלשכות ולאתגרים עם מערכות המחשוב ועם התהליך מאוד סיזיפי של החלפת מערכת המחשוב.

גלעד קריב: מצד שני, אני חושב שיש כאן חקיקה שבגדול היא מתאימה ערכית לרצון שלנו להקל על אזרחי ישראל להצביע ביום הבחירות.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא שאזרחים יוכלו להצביע.

גלעד קריב: צריך להקל על תפיסת הריתוק במקום שאפשר להקל עליה כדי להגדיל את נגישות האזרחים לזכות הבסיסית שלהם לבחור.

גלעד קריב: נצטרך למצוא את נקודת הפשרה בעניין אתגרי ה-IT.

גלעד קריב: בסופו של דבר, יש פה מהלך נקודתי שנוגע לעשרות אלפי בוחרים.

גלעד קריב: לא למאות אלפי בוחרים ולא למיליוני בוחרים.

גלעד קריב: גם בעניין הזה צריך למצוא את נקודת האיזון הנכונה.

גלעד קריב: אי אפשר לומר: בואו נפתור את כל בעיות ה-IT של משרד הפנים ואז נגיע לאתגר הזה.

גלעד קריב: אני חושב שבעבודה של חברי הכנסת המציעים יחד איתכם אפשר יהיה למצוא איזשהו הסדר.

גלעד קריב: עלתה פה בפעם שעברה השאלה האם זה חייב להיות ממש בתוך מרשם האוכלוסין, האם אפשר עד רפורמת ה-IT גם לחיות עם זה שזה נמצא במאגר צד, כמו שקורה בעניין הדרכונים.

גלעד קריב: אני עדיין חושב שהמאגר הזה צריך להיות בפיקוח ובניהול משרד הפנים.

גלעד קריב: זה הגורם שאנחנו סומכים עליו בניהול המאגר.

גלעד קריב: בואו נראה.

גלעד קריב: אני מבין שוועדת הבחירות המרכזית כבר אמרה שהיא מוכנה להתגייס ולתמוך במהלך ולהעמיד את העזרה הנדרשת.

גלעד קריב: כולנו רוצים לצאת מפה עם מסר שאנחנו לא רוצים לוותר על אף בוחר ובוחרת ביום הבחירות.

גלעד קריב: ואם אדם באמת מתגורר במשך כמה שנים במקום רחוק מכתובתו, ואנשים צעירים לא ממהרים להחליף בהכרח כתובת, ואזרחים ותיקים שעוברים לדיור מוגן לא ממהרים מייד להחליף כתובת.

גלעד קריב: אנחנו רוצים שדווקא שתי האוכלוסיות האלה, לדוגמא, יצביעו.

גלעד קריב: חשוב לעודד את האזרחים הוותיקים ואת האזרחים הצעירים ולהקל עליהם את מעשה ההצבעה.

אורי מקלב: בפרקטיקה, אדם צריך כתובת או שהוא צריך להגיד את המקום בו הוא נמצא?

גלעד קריב: הוא צריך לעדכן כתובת, הוא צריך למסור כתובת.

אורי מקלב: מה זה כתובת?

אורי מקלב: יש מקומות שהם לא כתובת מגורים.

אורי מקלב: זו יכולה להיות כתובת מוסדית.

אורי מקלב: זה צריך להיות ברור.

אורי מקלב: זה לא בניין מגורים, זה לא כתובת.

מיכל רוזין: סטודנט באוניברסיטה, תלמיד ישיבה.

אורלי עדס: הוא יודיע ליד היכן הוא יימצא ביום הבחירות.

אורלי עדס: למשל, ליד אוניברסיטה בן-גוריון.

אורי מקלב: הוא יודע.

אורי מקלב: אבל מה הוא צריך להעביר אליכם?

אודליה אדרי: נדרשת כתובת מדויקת שניתנת להירשם במרשם האוכלוסין במובן של מקום שמאושר ליישוב.

אודליה אדרי: זאת אומרת, אזור תעשייה לא אפשרי, פארק לאומי לא אפשרי.

אודליה אדרי: הוא מיועד ליישוב.

אורי מקלב: המבנה לא משנה.

אורי מקלב: זהו מבנה תעשייתי.

מיכל רוזין: אם גרים שם אנשים אז זה כתובת.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אני שם בצד את האתגר, עליו דיברנו בדיון הקודם, לגבי תושבי יישובים לא מוכרים.

גלעד קריב: יש ערך מאוד מאוד גדול גם בדייקנות בנושא הזה.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לפתוח פה אפילו סדק שיקל, לא על זיופי בחירות ולא על בלבולי בחירות.

גלעד קריב: לא הכול צריך להיות זיוף מכוון.

גלעד קריב: לפעמים גם אי סדרים זה דבר מטריד.

גלעד קריב: בסופו של דבר, צריך שיהיה איזשהו זיהוי חד-חד ערכי.

גלעד קריב: זה לא שאומרים: הרמתי טלפון למשרד הפנים ואמרתי שאני נמצא ביום הבחירות בעפולה לסידורים, ולכן אני מצביע בעפולה.

גלעד קריב: צריכה להיות פרוצדורה ברורה.

אורי מקלב: אני לא מדבר על התהליך אלא על הכתובת.

אורי מקלב: זה צריך להיות ברור כי בעבר היתה טענה שזה לא כתובת מגורים כי זה לא רשום כבניין למגורים.

אורי מקלב: אבל זה יכול להיות מוסד.

גלעד קריב: יש פה הצעה לייעוץ המשפטי של הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מזכיר שאנחנו בשלב של בין טרומית לראשונה.

גלעד קריב: גם על האישור לראשונה, אנחנו נשים רביזיה כך שעוד נוכל לעשות דיוקי נוסח או במהלך הפגרה.

גלעד קריב: אני רוצה להציע שהיועצת המשפטית תעבור איתנו לגבי הנוסחים, אלא אם כן לחברי הכנסת המציעים וליו"ר ועדת הבחירות יש הערות.

גלעד קריב: יש דברים שנחליט מראש שאנחנו משאירים להמשך.

גלעד קריב: יש עוד שלב דיונים.

ניצן רוזנברג: אני אתחיל להקריא, ובמקום שיש לנו שאלות פתוחות נשאל אותן ונסגור את הדברים שאפשר.

ניצן רוזנברג: "הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון – עדכון כתובת לצורכי בחירות) הוספת סימן א'1 לפרק ה'.

ניצן רוזנברג: פרק ה' הוא הפרק שעוסק בפנקס הבוחרים בחוק הבחירות לכנסת.

ניצן רוזנברג: " 1.

ניצן רוזנברג: בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט–1969 (להלן – החוק העיקרי), בפרק ה', אחרי סימן א' יבוא: "סימן א'1: כתובת לצורכי בחירות כתובת לצורכי בחירות 30א.

ניצן רוזנברג: (א) בוחר רשאי למסור לפקיד הרישום..." – תיכף נדבר פה על אפשרויות לשנות – "...

ניצן רוזנברג: הודעה על כתובת לצורכי הצבעה בבחירות לכנסת ויראו בה כמען לצורך פרק זה, למעט לעניין סעיף 40(ג) (בסימן זה – כתובת לצורכי בחירות); לעניין זה, "פקיד הרישום" – כמשמעותו בסעיף 4 לחוק המרשם.

ניצן רוזנברג: השאלה הראשונה היא למי מוסרים את זה.

ניצן רוזנברג: האם אנחנו כותבים לפקיד הרישום או שכותבים שהכתובת נמסרת לשר הפנים?

ניצן רוזנברג: יש פה הצעה.

ניצן רוזנברג: אנחנו חשבנו לכתוב: לשר הפנים או לעובד מדינה אחר במשרדו שהוא הסמיך לעניין זה.

ניצן רוזנברג: כשכותבים את האמירה הכללית הזאת, זה יכול גם לכלול מישהו שהוא פקיד רישום, ומשאירים לשר הפנים שיקול דעת להחליט.

ניצן רוזנברג: למשל, באיזשהו גלגול קודם היה דיבור על זה שהפיקוח על הבחירות במשרד הפנים יעשה את זה.

ניצן רוזנברג: יש כל מיני גורמים שאפשר לחשוב על אחריות שהם ייקחו ממשרד הפנים.

ניצן רוזנברג: אפשר להשאיר את זה טיפה יותר רחב.

ניצן רוזנברג: השאלה היא האם זה מקובל על רשות האוכלוסין, על משרד הפנים.

אודליה אדרי: כן.

אודליה אדרי: אנחנו מבקשים שזו תהיה הגדרה יותר רחבה כדי לאפשר כמה אפשרויות להודעה.

אודליה אדרי: לאו דווקא ללשכה ספציפית.

ניצן רוזנברג: אוקיי.

ניצן רוזנברג: השאלה הבאה זה השאלה שאודליה העלתה עכשיו.

ניצן רוזנברג: כשאנחנו כותבים: הודעה על כתובת לצורכי הצבעה בבחירות לכנסת, השאלה היא איזו כתובת זו.

ניצן רוזנברג: עלה איזשהו צורך למקד את זה כך שזה לא יהיה שמישהו יכתוב איזושהי נקודת ציון שהיא לא כתובת.

ניצן רוזנברג: כי בסוף הרעיון הוא שאנחנו רוצים לאפשר למשרד הפנים לתת לוועדת הבחירות את הקלפי שהאדם הזה יצביע.

אורי מקלב: נכון.

אורי מקלב: השאלה היא מהו הסנכרון בין משרד הפנים למציאות?

אורי מקלב: אני מעלה את זה מניסיון.

אורי מקלב: יש ישיבה בבני ברק שנמצאת בבית חרושת "ירדני".

אורי מקלב: יש הבדל בין נקודת ציון שהיא למעשה שום דבר, כמו שאומרת היועצת המשפטית, בנקודת ציון אפשר להגיד איזשהו מקום שהוא לא באמת כתובת, לבין מקום שבו גרים אבל במשרד הפנים זה עדיין לא כתובת כי העדכונים שלו הם מלפני 30 שנה.

אודליה אדרי: לא, לא.

אודליה אדרי: מרשם האוכלוסין פועל בקורלציה מלאה עם ועדת היישובים ועם ועדת השמות שקובעת שמות לרחובות ושמות של יישובים, שמאפשרים איזה רחובות ניתן להתגורר בהם.

רם שפע: אם הוא ייתן כתובת שלא קיימת אצלם אז לא תתקבל הכתובת.

אורי מקלב: אבל יכול להיות שהכתובת רשומה אצלם כמפעל שהיה פעם.

אורי מקלב: יש אזורי תעשייה.

אורי מקלב: זה 30 שנה כבר כתובת, אבל זה לא מעודכן במשרד הפנים.

אודליה אדרי: לא, לא.

אודליה אדרי: זה מעודכן כל הזמן.

אודליה אדרי: ואם זה מקום שמאושר לצורך מגורים אז זה מעודכן גם במרשם האוכלוסין.

אורי מקלב: מה זה "צורך מגורים"?

אורי מקלב: זה נמצא, זה מגורים במציאות.

מיכל רוזין: אבל מי ישן וגר שם?

מיכל רוזין: זה לא איזה פחון.

אורי מקלב: האם כתובת של מוסד ציבורי זה מספיק?

מיכל רוזין: כן.

אורי מקלב: יש לנו ניסיון בדבר הזה.

ניצן רוזנברג: אודליה, אם נכתוב:

ניצן רוזנברג: כתובת שניתן לרשום אותה כמען במרשם האוכלוסין שתשמש לצורכי הצבעה, האם זה נותן מענה להערת חברת הכנסת מקלב?

אודליה אדרי: בעיניי, כן.

אורי מקלב: זה מצמצם.

אודליה אדרי: אם חבר הכנסת מקלב רוצה לשמוע, נמצא בזום מר אלי לוי הממונה על המרשם.

אודליה אדרי: יש לו את המומחיות המלאה להסביר אם זה נרשם או לא במקרים שאתה שואל.

אורי מקלב: הכתובת קיימת.

אורי מקלב: השאלה היא למה היא קיימת.

אורי מקלב: בזמנו משרד הפנים אמר: כן, זה כתובת, אבל לא של מגורים.

אורי מקלב: אני מחפש כתובת.

ניצן רוזנברג: אודליה, אם זה משהו שניתן לרשום אותו כמען במרשם האוכלוסין, זה רק כתובת מגורים או שזה גם מוסדות ציבור כמו שחבר הכנסת מקלב מדבר?

אודליה אדרי: ככל הידוע לי, גם למוסדות ציבור יש מען רשום במרשם האוכלוסין.

אורי מקלב: הוא יכול להיות טוב לרשם העמותות ופתאום הוא לא יהיה טוב כאן לוועדת הבחירות ולפנקס הבוחרים.

גלעד קריב: התפקיד שלנו כרגע הוא גם להציף סוגיות.

גלעד קריב: חלק מהסוגיות תדרושנה בירור או ברביזיה או לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

גלעד קריב: ברור שהסוגיה של אופן הגדרת המען והכתובת צריכה דיוק.

גלעד קריב: הגישה שלנו פה היא מרחיבה.

גלעד קריב: אנחנו לא רוצים לצמצם את האפשרות של אנשים ולהקשות עליהם בהצבעה.

גלעד קריב: מר אלי, בבקשה, אם אתה רוצה להתייחס לשאלה הזו של ההבחנה הזו בין מען למגורים.

אורי מקלב: אתה אמרת שהוא שם במשך כמה שנים, ובדיון הקודם אמרת שבתקופת הבחירות הוא שם.

אורי מקלב: עכשיו דיברת על זה שכמה שנים יש לו כתובת אחרת.

גלעד קריב: לא, לא.

אורי מקלב: בפעם הקודמת דיברת שבתקופת הבחירות הוא יודע.

מיכל רוזין: נכון, זה הרעיון.

גלעד קריב: נכון, אני רק בא ואומר שהקהלים המרכזיים הם לא הקהל שייצא ביום הזה לנפוש באילת.

גלעד קריב: הקהלים המרכזיים זה תלמידי אוניברסיטאות, ישיבות, ציבור מבוגר שעובר לדיור מוגן.

גלעד קריב: זו המסה הקריטית.

גלעד קריב: בעיניי זה תרחיש פחות ריאלי שאדם יחליט שהוא נוסע לנופש באילת ביום הבחירות וירצה חודשיים לפני זה להודיע למשרד הפנים ולהצביע דווקא שם.

גלעד קריב: זה גם לא הציבור שאנחנו רוצים לצאת לקראתו בעניין.

גלעד קריב: אם זו תהיה תופעת הלוואי – בסדר.

גלעד קריב: מר לוי, בבקשה.

אלי לוי: כל שם של רחוב ביישוב שקיים, שאושר על ידי הלמ"ס וועדת היישובים, אנחנו יכולים לרשום אותו אצלנו כמען וגם ככתובת לצורך בחירות.

גלעד קריב: ללא קשר לייעוד המבנה.

אלי לוי: ללא קשר לייעוד המבנה, אם זה למגורים, תעשייה או ישיבה.

אלי לוי: למשל, אם יש ישיבה ברחוב הלל 24, והוא נותן לי את הכתובת לצורך בחירות שזה הלל 24, אני יכול לרשום את זה בירושלים כי זה כתובת מוכרת לצורך בחירות.

אורלי עדס: אז אותו דבר אם זה בית מלון לתיירי פנים?

אורלי עדס: יש לו כתובת ואז אפשר יהיה להירשם תחת זה?

אלי לוי: כן.

אלי לוי: אם יש בית מלון והוא נמצא ברחוב ויש לו מספר בית, למשל, רחוב אילות 53 באילת, לא צריכה להיות בעיה.

גלעד קריב: זו נקודה חשובה.

גלעד קריב: יש לנו אזרח ישראלי שנמצא בחו"ל ואין לו פה דירה או מקום להתגורר.

גלעד קריב: הוא נמצא במלון, והוא החליט שהוא בא, בין השאר, להצביע בבחירות.

גלעד קריב: הוא יוכל לתת את כתובת המלון שלו וישובץ לקלפי קרובה למלון.

גלעד קריב: נכון?

אלי לוי: ככל שהוא הודיע בזמן, כן.

גלעד קריב: כן, ודאי.

גלעד קריב: זה גם פתרון לאזרחים ישראלים שמגיעים - בסדר גמור.

גלעד קריב: בדרך כלל הם יכולים לתת את הכתובת של בית הוריהם.

רם שפע: אני מזמין אותך להיתקל באתגר של קיבוצניק כמוני שמנסה להזמין כל מיני דברים לבית שלו ואף אחד לא מזהה את הכתובת שלו כי אין רחוב.

רם שפע: אתה תקוע ואתה לא יכול להזמין דברים הביתה.

מיכל רוזין: נסה למצוא בית ביישוב או בכפר ערבי.

רם שפע: זו היתה רק דוגמה.

רם שפע: יש עוד הרבה אתגרים בעניין מיקוד הכתובות והרחובות.

רם שפע: בדואר מסתדרים.

רם שפע: אפשר להזמין מ-eBay אבל לפעמים אתה מסתבך.

רם שפע: אם דורשים רחוב אז אתה מתחיל להמציא ואז אין אותו ואז אתה בבעיה.

רם שפע: אתה רושם אחד והם לא מוצאים.

גלעד קריב: נקיים דיון מעקב בנושא המצב בקיבוצים.

רם שפע: גם בכפרים ערבים.

רם שפע: זו סוגיה יותר דרמטית

ניצן רוזנברג: אודליה, לפי זה אפשר להשאיר את זה ככתובת או שצריך לחדד את החידוד שדיברנו?

אודליה אדרי: כדאי לחדד.

אודליה אדרי: כי, לדוגמא, בחוק עדכון כתובת שמתייחס לכתובת לצורך משלוח דואר, ניתן לרשום גם תא דואר, שזה לא כתובת מגורים.

אודליה אדרי: זה לא כל כך עוזר לעניין הזה.

אודליה אדרי: כן כדאי לחדד.

ניצן רוזנברג: בסדר.

ניצן רוזנברג: כיוון שאנחנו מוחקים כאן:

ניצן רוזנברג: בוחר רשאי למסור, ולא יהיה כתוב לפקיד רישום אלא לשר הפנים וכו' וכו', אז אני מוחקת גם את הסיפה: לעניין סעיף זה, פקיד רישום כמשמעותו, כי אנחנו לא צריכים אותה.

גלעד קריב: נכון.

אורי מקלב: אבל יכול להיות כתובת ותא דואר.

אורי מקלב: הוא רוצה שהמשלוח של ההודעה לבוחר כן תגיע לתא הדואר.

אורי מקלב: זו הדרך לקבל הודעה לבוחר.

אורי מקלב: הכתובת היא כתובת.

אורי מקלב: אבל יש מקומות בהם הדואר מתקבל בתא דואר.

אורי מקלב: אין לכם בהודעה לבוחר תא דואר?

אורי מקלב: האם זה תמיד מגיע רק לכתובת?

אורלי עדס: ההודעה לבוחר נשלחת על ידי משרד הפנים.

אורלי עדס: היא נשלחת לכתובת מדויקת על פי הכתובת הרשומה במרשם האוכלוסין.

אורי מקלב: לפעמים ביישובים הדואר מגיע לתא דואר.

אודליה אדרי: אם זה תא דואר של רשות הדואר אז זה מגיע לתיבה שלו שהוא קנה.

אודליה אדרי: אבל אם הוא מבקש באופן לא קשור למגורים שלו אלא לתיבת דואר ביישוב אחר אז זה לא.

אודליה אדרי: לרוב האנשים שיש להם תא דואר, רשות הדואר יודעת לשים את ההודעות באותה תיבה שהם רכשו.

אודליה אדרי: אבל אם מדובר בתא דואר שמנותק מהמען שלו ולא קשור לרשות המקומית בה הוא גר, אז זה כבר משהו שהוא נרשם ככתובת לצורך משלוח דואר אבל לא כמען לצורך הבחירות.

ניצן רוזנברג: אורלי, מה ההשלכות של הרישום של הכתובת הזו?

ניצן רוזנברג: זאת אומרת, זה הולך להירשם בפנקס הבוחרים?

אורלי עדס: גם ועדת הבחירות תתמודד עם המון המון המון אתגרים בסוגיה של הצעת החוק הזו.

אורלי עדס: מבחינתנו, זה מאוד משפיע על הוודאות של בחירות ועל ההיערכות.

אורלי עדס: אם לא נתארגן כראוי ולא ניערך כראוי, זה יכול לגרום לשיבושים.

אורלי עדס: אבל אנחנו נתמודד עם האתגרים האלה.

אורלי עדס: הם גדולים, לא מעטים, ונמצא להם פתרונות.

אורלי עדס: גם הסוגיה שהסכמנו להסיר את העניין של הנגישות ולא להצר את הזכות הזו, מעלה את עניין שיווק הצעת החוק הזו כשהיא תתקבל בקרב הציבור.

אורלי עדס: כי רצינו באמצעות התיקון הזה לגרום לאנשים לבוא ולהירשם לכתובת הנוספת.

אורלי עדס: מה שיקרה הוא שאם אני השתמשתי בזכות הזו, שלא הגיעה לי, להצביע בקלפי נגישה למוגבלים בניידות, ואני אדע שעדיין יש לי את האפשרות הזו, אז כנראה שלא אלך להחליף את הכתובת.

אורלי עדס: נתמודד גם עם האתגר הזה.

גלעד קריב: צריך להתמודד עם האתגר הזה.

גלעד קריב: גם פנייה לחוש הצדק של הישראלים.

אורלי עדס: אנחנו נתמודד.

מיכל רוזין: הנה, נתנו לכם אופציה אחרת, נכונה, להצביע.

מיכל רוזין: בואו תשתמשו בה.

גלעד קריב: וגם דיברנו על זה שיש בישראל בסופו של דבר חוקים ותקנות שמסדירים נושא של קדימויות בתור.

גלעד קריב: אדם צריך לדעת כשהוא מגיע לקלפי נגישה.

גלעד קריב: אם יהיו שם בתור אנשים שיש להם קדימות על פי חוק בתורים ובשירותים כי הם מחזיקים תעודת פטור מתור, אז אדם צריך לדעת שאנשים יוקפצו על פניו בתור, מה שלא יקרה בקלפי שהוא עדכן את כתובת המגורים.

אודליה אדרי: לגבי עניין ההיערכות – אנחנו כמובן הצענו לתת סעיף תחולה של חמש שנים.

אודליה אדרי: זה יאפשר גם לנו לעמוד בלי רביזיות ובלי כלום.

אורלי עדס: רועי הזכיר לי, אני שכחתי את העניין הזה, שגם אם אין כתובת מדויקת, יש דבר כזה שנקרא קלפי 990 בכל יישוב.

אורלי עדס: אם בכתובתו של אדם כתוב רק ירושלים, ואין רחוב, למשל, אבא אבן ומספרו, אותו אדם ישובץ לקלפי שמספרה 990.

אורלי עדס: בכל יישוב יש קלפי כזו.

אורלי עדס: זאת אומרת, גם אנשים חסרי בית שרשומים תחת הכתובת הזו.

אורלי עדס: אותו דבר.

אורלי עדס: גם אם יירשמו לא בכתובת מאוד מדויקת של רחוב, למשל, ברחוב דולצ'ין 9, אז עדיין תהיה אפשרות לשבץ בקלפי 990.

אורלי עדס: גם זה מכסה את זה.

אודליה אדרי: אני לא בטוחה שזה כדאי כי זה יעמיס מאוד על הקלפיות האלה.

אודליה אדרי: עדיף לתת כתובת מדויקת.

אודליה אדרי: הקלפי הזו מיועדת לאנשים שנותק איתם הקשר, בין אם הם חסרי בית או בין אם אנשים שגרים בבית טוענים שאותו אדם כבר לא מתגורר אצלם ואין לנו דרך לדעת.

אודליה אדרי: בעיניי, זה לא נכון להשתמש בזה פה.

אודליה אדרי: נראה לי שזה יהרוס את המטרה של הקלפי הזו ויעמיס עליה יותר מדיי אנשים.

אודליה אדרי: נכון שיגידו כתובת מדויקת.

אודליה אדרי: שיבחרו את הכתובת הנוחה להם.

אודליה אדרי: הרי אף אחד לא בודק שהם גרים שם.

ניצן רוזנברג: סעיף קטן (ב) הוא סעיף חשוב.

ניצן רוזנברג: הוא עוסק בשאלה איך בוחר יכול להודיע על שינוי הכתובת.

ניצן רוזנברג: הנוסח שלו היום אומר: "הודעה כאמור בסעיף קטן (א) תימסר באופן שבו נמסרת הודעה על שינוי מען במרשם האוכלוסין, לא יאוחר מהיום ה-74 שלפני יום הבחירות.

ניצן רוזנברג: ".

ניצן רוזנברג: אודליה, בנוסחים קודמים לא היה כתוב איך מודיעים על שינוי מען אלא על שינוי כתובת.

ניצן רוזנברג: תסבירי מה הדרכים שאדם יכול היום לשנות את המען או את הכתובת, ומה עדיף מבחינה זו לבוחר.

אודליה אדרי: אני חושבת שהנוסח הזה נבע מנוסח חוק קודם שדיבר על זה שזה יהיה פרט רישום.

אודליה אדרי: בגלל שבפרט רישום ככלל צריך להציג תעודה ציבורית כדי לאפשר את הרישום, רצו להצמיד את זה למען, כשבמען יש פטור מחובת הבאת תעודה ציבורית.

אודליה אדרי: זו המטרה של העניין הזה.

אודליה אדרי: היום שינוי מען, וגם על זה מר אלי לוי יוכל להסביר, ניתן גם בלשכות וגם באתר האינטרנט.

אודליה אדרי: צריכה להיות שם רמה מסוימת של זיהוי.

אודליה אדרי: אחרי שאדם עובר את רמת הזיהוי הנדרשת, הוא יכול להגיש.

אורי מקלב: באזור האישי.

אודליה אדרי: אני לא בטוחה שזה רק באזור האישי.

אורי מקלב: אני חושב שלא חייבים.

אודליה אדרי: אני חושבת שיש שני אפיקים.

אודליה אדרי: גם באזור האישי.

אודליה אדרי: אני מעדיפה שאלי יסביר על זה.

אודליה אדרי: זה באמצעות אתר מקוון, בקשה מקוונת.

אורלי עדס: נפגשנו בזמנו עם ממשל זמין.

אורלי עדס: הם נתנו הצעה.

אורלי עדס: הם אמרו שהם ייתנו את כל הפלטפורמה מבחינתם לכל דבר טכנולוגי ושהם ישתפו פעולה בכל דבר כדי לקדם את הצעת החוק הזו.

אורלי עדס: הם דיברו אז על מגוון ערוצים בהם אפשר יהיה להודיע, כמו: עמדות שירות וכל מיני מקומות שמוציאים בהם היום את הרישיונות.

אורלי עדס: את אומרת: בדרך שמודיעים על שינוי מען.

אורלי עדס: השאלה היא האם זה עונה גם על הפלטפורמה הזו.

אודליה אדרי: אני חושבת שעדיף להוריד את הסעיף הזה כי זה באמת מגביל לאופנים הספציפיים שבאמצעותם אפשר לשנות מען.

אודליה אדרי: אני לא חושבת שזה נכון לקבוע איזושהי קורלציה מחייבת ביניהם אלא נכון להשאיר את זה כך.

אודליה אדרי: כי היום הודעה, הפרשנות המשפטית לדברי חקיקה, היא שניתן לאפשר אותה גם באמצעים דיגיטליים.

אודליה אדרי: עצם האפשרות להודיע על המען מאפשרת את כל הדרכים הטכנולוגיות.

אודליה אדרי: כמובן שצריך להידרש לעניין רמת הזיהוי והבטיחות.

אודליה אדרי: זו נקודה שצריך לבחון.

ניצן רוזנברג: אבל לא להסדיר בכלל את האופן שבו זה יימסר?

ניצן רוזנברג: דווקא יש בזה משהו שהוא מגן גם על הבוחר.

אודליה אדרי: ברור.

אודליה אדרי: צריך להידרש לרמת הזיהוי, אבל לא לחייב את זה שזה יהיה באותו אופן כמו שמשנים מען.

אודליה אדרי: זה לאפשר את כל הערוצים האפשריים.

גלעד קריב: לא הגיוני, שמצד אחד, נשאיר אופציה יותר רחבה מאשר מרשם האוכלוסין, אבל, מצד שני, נדרוש שאופן ההודעה יהיה רק של מרשם האוכלוסין.

גלעד קריב: בנוסח הסופי של החקיקה נצטרך להסמיך.

גלעד קריב: אם נשאיר לשרת הפנים את היכולת לבחור איך מתנהל המאגר, נצטרך לקבוע הסמכה לקבוע את אופן מסירת המען כך שתהיה ודאות בזיהוי האישי.

גלעד קריב: אבל זה לא הגיוני שעכשיו, כשעוד לא קבענו אם זה במרשם או במשהו אחר, נאמר שההזדהות צריכה להיות כמו שמשנים את המרשם.

ניצן רוזנברג: זה לא לשאלה של ההזדהות.

ניצן רוזנברג: הסעיף הזה דווקא נועד כדי לוודא שהבוחר יוכל גם להודיע באופן מקוון.

ניצן רוזנברג: זאת אומרת, שתהיה את הגישה ללשכות.

ניצן רוזנברג: דווקא ההודעה על שינוי מען נועדה כדי שתהיה פריסה רחבה.

ניצן רוזנברג: אי אפשר יהיה אחר כך לצמצם ולהגיד: לא, הודעה כזו היא רק בדרך כזו או אחרת.

ניצן רוזנברג: להיפך, אתה מצמיד את זה למשהו שהוא הודעה דווקא רחבה.

ניצן רוזנברג: זה לא מצמצם.

ניצן רוזנברג: זה לוודא שהוא יקבל את הזכויות האלה.

אודליה אדרי: אם את לא אומרת כלום על הודעה, זה לא מצמצם.

אודליה אדרי: להיפך.

אודליה אדרי: אם אין סעיף ספציפי על איך צריכה להימסר ההודעה זה משאיר פתוח.

עמי ברקוביץ: אם לא כתוב כלום, מה חל?

גלעד קריב: תצטרך להיות פה הסדרה.

גלעד קריב: זה לא שמפרסמים הודעה של השרה.

גלעד קריב: זה לא חוזר מנכ"ל, זו זכות בחירה שתוסדר בחקיקה.

גלעד קריב: תצטרך להיות פה הסדרה.

גלעד קריב: אולי בסוף נגיע למסקנה שצריך להגדיר את זה כך.

גלעד קריב: אבל בשלב הזה של החקיקה אני עוד לא רוצה לקבוע מסמרות ספציפיים שזה חייב להיות כמו הודעה לשינוי מען.

גלעד קריב: המשרדים אמורים לשבת עם חברי הכנסת המציעים ולמצוא את ההסדרים.

גלעד קריב: אנחנו נדון בזה.

אורי מקלב: אתם מדברים כל הזמן רק על האופן.

אורי מקלב: האם זה בצורה המקוונת באזור האישי או לא.

אורלי עדס: חייבים גם לוודא שזה לא יהיה רק מקוון.

אורלי עדס: כל העניין הוא שזה יאפשר גישה לכלל האוכלוסיות וגם שמי שלא נגיש לאמצעים טכנולוגיים יוכל למלא טופס ולגשת ללשכת הרישום ולהירשם.

אורלי עדס: אחרת תהיה בעיה.

אורי מקלב: אורלי צודקת.

אורי מקלב: אתה רוצה שתהיה תפיסה רחבה יותר לגבי אופן הזיהוי או הצורה.

אורי מקלב: אבל יש גם את העניין של מהן הדרישות שדורשים היום.

אורי מקלב: האם אתם רוצים חוזה שכירות מאדם כשהוא רוצה להעביר כתובת, למשל?

אודליה אדרי: תלוי.

אודליה אדרי: ברוב המענים הכלליים לא נדרש.

אודליה אדרי: די בהודעה.

אודליה אדרי: אם בפני פקיד הרישום עלה ספק בדבר תקינות ההודעה, לדוגמה, אם יש אינטרסים של פטור ממס או אדם שעובר למען של מישהו אחר, אז אנחנו מבקשים ראיות.

אודליה אדרי: ככלל, די בהודעה.

אורי מקלב: את מציפה עכשיו נושא.

אורי מקלב: כאן זה צריך להיות פתוח.

אורי מקלב: בדיוק בדברים האלה הוא לא צריך לעורר למה הוא עושה את זה.

אורי מקלב: האם הוא עושה את זה כיוון שהוא באמת בדיוק בחופשה באילת או שאנחנו יוצאים מנקודת הנחה?

אודליה אדרי: נכון, כי זה באמת לא רלוונטי.

אודליה אדרי: ההנחה היא שזה לא יזכה אותו בהטבות מס.

אורלי עדס: חבר הכנסת מקלב, יש לך תשובה לסוגיה הזו בסעיף 30ג(ב).

אורלי עדס: בדיוק נתנו את הדעת על זה שהרישום כתובת לצורכי בחירות לא יגרע מזכותו של אדם לפי כל דין התלויה במענו הרשום.

אורלי עדס: זו בדיוק הסוגיה, למשל, של הטבות מיסוי שלא ייגרעו.

אורי מקלב: בזה את צודקת.

אורי מקלב: אם הוא גר במקום אחר ויש לו פטור במס שם, זה לא יפגע בו.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו על הדרישות שדורשים כשמבקשים לעבור כתובת.

אורי מקלב: נציגת משרד הפנים אומרת שבמקרה שעולה חשד שהוא אולי עושה את זה בגלל מס ודברים כאלו, דורשים עוד מסמכים.

אורי מקלב: אני מבין שהתפיסה כאן היא שאתה לא צריך, אלא עצם ההצהרה שלך.

אורי מקלב: אתה אומר: לצורך הבחירות אני רוצה לגור שם.

אורי מקלב: לא צריך לגלות עוד מסמכים, עוד זיהוי ועוד אסמכתאות לבקשה שלך, ולמה אתה עושה את זה.

אורי מקלב: אנחנו נחיל את זה על מישהו שנסע לאילת ומבקש את זה.

אורי מקלב: אם הולכים על זה שנותנים אפשרות רחבה יותר לבחור, אז צריך לראות שלא יעשו בחקיקה הזו שימוש לרעה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בעיניי, זה לא שימוש לרעה.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא לאפשר לכמה שיותר אזרחים ישראלים להצביע ביום הבחירות.

גלעד קריב: זה מרכיב אחד במהלך הזה.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא, מצד אחד, לטובת הסדר של יום הבחירות וניהולו התקין, להישמר עם הרעיון של הריתוק.

גלעד קריב: זה לא שיש מכונות הצבעה דיגיטליות, כל אחד מצביע איפה שהוא רוצה תמורת הזדהות.

שלמה קרעי: זה מה שצריך להיות.

גלעד קריב: אנחנו עוד לא שם מבחינת אבטחת מידע.

גלעד קריב: אנחנו כרגע אומרים שעקרון הריתוק עדיין מושל בכיפה.

גלעד קריב: אבל אנחנו רוצים להכניס לו חריגים.

גלעד קריב: חריג אחד זה קלפיות נגישות, חריג שני זה הכתובת הזו.

גלעד קריב: אם מישהו יודע שהוא יהיה במקום אחר כי יש לו שמחה משפחתית באותו ערב, זה לא ניצול לרעה.

גלעד קריב: החוק יאפשר לו את זה.

גלעד קריב: אדרבא.

גלעד קריב: זה לא ניצול לרעה של החוק, זה פשוט מקרים יותר מצומצמים במספרם.

אורי מקלב: אנחנו לא מתערבים.

אורי מקלב: זה לא רק מה להצביע, אלא גם לא מאיפה להצביע.

גלעד קריב: נכון, כמה שפחות.

שלמה קרעי: אדוני היושב-ראש, באופן עקרוני אני בעד לתת לכל אזרח להצביע איפה שהוא רוצה.

שלמה קרעי: הייתי בוועדת הבחירות המרכזית.

שלמה קרעי: אחד הדברים המרכזיים שניסיתי לדחוף אליהם בוועדת הבחירות המרכזית, והיתה הסכמה שזה עניין שצריך לטפל בו, זה ספר בוחרים ממוחשב שבאמת יאפשר.

שלמה קרעי: אתה מגיע ומזדהה.

שלמה קרעי: לא הצבעה ממוחשבת אלא ספר בוחרים ממוחשב.

שלמה קרעי: בעיניי, זה מה שצריך להיות.

שלמה קרעי: זה ימנע את כל המעטפות הכפולות וימנע את כל הכתובות לצורכי בחירות ולא לצורכי בחירות.

שלמה קרעי: כל עוד זה לא קיים, ההצעה הזו היא מסוכנת במובן של יכולת.

שלמה קרעי: הייתי בוועדה ואני יודע עד כמה יש קושי טכנולוגי בניסיונות לאתר מעטפות כפולות של אנשים ששיקרו ואנשים שהצביעו כמה פעמים.

שלמה קרעי: זו מעטפה כפולה.

שלמה קרעי: לא מדובר במספר רב.

שלמה קרעי: מדובר באנשים שמשווים אותם לספר הבוחרים שלהם.

שלמה קרעי: אתה מאפשר כאן שיהיו שתי כתובות לאדם, למרות שלכאורה בספר הבוחרים תהיה כתובת אחת.

שלמה קרעי: זה פתח מסוכן שיאפשר גניבת בחירות.

שלמה קרעי: זה מה שיקרה.

שלמה קרעי: בהכירי את ההתמודדות של המחשובית של ועדת הבחירות, וזה שעדיין לא מסוגלים ללכת לספר בוחרים ממוחשב, ברגע שנערכים לדבר רחב היקף שכזה, צריך כבר להיערך למה שאנחנו רוצים באמת ולא לאיזה פתרון ביניים שיכול להביא לנו כל מיני בעיות.

שלמה קרעי: אני מתנגד.

גלעד קריב: אם היתה באה אמירה מצד ועדת הבחירות המרכזית שלה

גלעד קריב: ערכתם המהלך הזה יכול לייצר איזשהם אי סדרים בבחירות אז אף אחד לא רוצה ללכת לכיוון הזה.

שלמה קרעי: בוודאי שכן.

שלמה קרעי: זו היתה האמירה.

אורלי עדס: זה דווקא מבטל חלק ניכר מהמעטפות הכפולות.

אורלי עדס: זה בדיוק עונה על הבעיות שעולות במבצע הספירה כאן.

אורלי עדס: אנחנו תמיד אומרים שככל שתורחב הזכות להצביע במעטפות כפולות, יש חשש לפגיעה בטוהר הבחירות.

אורלי עדס: פה, באמצעות ההצעה הזו, אנחנו מצמצמים.

שלמה קרעי: אורלי, היועץ המשפטי שלך התנגד מפורשות לרעיון הזה של כתובת לצורכי בחירות.

אורלי עדס: ממש לא.

אורלי עדס: זו יוזמה של ועדת הבחירות.

אורלי עדס: אני חושבת שאתה מדבר על משהו אחר.

אורלי עדס: אציין לעניין פנקס הבוחרים הממוחשב שאנחנו כן בוחנים את זה במסגרת בחינה כללית של כלל סוגיית ההצבעה.

אורלי עדס: אבל זה מהלכים שייקחו לאורך זמן.

אורלי עדס: זה לא מהיום למחר.

אורלי עדס: לכן, נדרש כרגע פתרון אחר עד לחזון העתידי.

אורלי עדס: זה בדיוק פותר בדיוק את הבעיה שציינת.

אורלי עדס: זה מפחית את מספר המעטפות הכפולות.

אורלי עדס: זו המטרה.

שלמה קרעי: אבל זה מייצר מצב חדש.

שלמה קרעי: אנחנו לפחות מכירים מעטפות כפולות.

שלמה קרעי: ידענו איך להתמודד ולפתור את העניין.

שלמה קרעי: עשינו גם בקרה ופיקוח וראינו שהכול בסדר עם המעטפות הכפולות.

שלמה קרעי: והפעם הזו גם אמרנו את זה.

שלמה קרעי: לא ערערנו על התוצאות.

שלמה קרעי: קיבלנו פרוטוקולים והכול היה בסדר.

שלמה קרעי: אבל להכניס עכשיו מצב חדש שאנחנו לא יודעים מה יהיו התוצאות שלו, והאם אנשים כן ישתחלו לשני ספרי בוחרים.

אורלי עדס: ברגע שאדם יירשם בכתובת מסוימת לפני מועד סגירת הפנקס, הוא יועבר לכתובת הזו.

אורלי עדס: הוא יימחק.

אורלי עדס: הוא לא יופיע בפנקס בכתובת המגורים שלו.

שלמה קרעי: נניח ואני מגיע לקלפי במושב שלי ונתתי כתובת כאן בכנסת בירושלים לצורכי בחירות.

שלמה קרעי: אני מגיע למושב ומכירים אותי.

שלמה קרעי: אני אומר להם: מה פתאום?

שלמה קרעי: אני כאן.

שלמה קרעי: ואז: טוב, קח מעטפה כפולה ותצביע.

שלמה קרעי: זה מה שיקרה.

אורלי עדס: ממש לא.

אורלי עדס: זה לא יקרה.

אורלי עדס: אתה לא תופיע שם.

שלמה קרעי: זה מה שיקרה, אורלי.

שלמה קרעי: את מכירה.

שלמה קרעי: יש לך עשרות אלפי עובדים בוועדת הבחירות ואת יודעת.

שלמה קרעי: תחשבי כמה בעיות זה ייצר.

גלעד קריב: חבר הכנסת קרעי הביע את התנגדותו לחוק ואת חששו, וזה בסדר גמור.

גלעד קריב: שמענו עמדה מקצועית אחרת מצד ועדת הבחירות המרכזית, וזה בסדר.

גלעד קריב: אנחנו גם בראשיתו של תהליך חקיקה.

שלמה קרעי: איפה דין?

שלמה קרעי: הוא כבר לא היועץ המשפטי?

אורלי עדס: דין בחופשה ארוכה.

גלעד קריב: סעיף קטן (ב) ייוותר בשלב הראשוני הזה בנוסח הקיים.

ניצן רוזנברג: אנחנו משאירים את סעיף קטן (ב) בשלב הזה כמו שהוא.

ניצן רוזנברג: "סעיף קטן (ג): שר הפנים, בהסכמת ועדת הבחירות המרכזית לכנסת או לפי הצעתה, יקבע את הפרטים שייכללו בהודעה כאמור, ואת מועדי הגשתה.

ניצן רוזנברג: " היו לי כאן כל מיני שאלות, אבל בגלל קוצר הזמן נמשיך הלאה.

ניצן רוזנברג: הדבר היחיד שבעיקר קפץ לעין זה נושא מועדי הגשתה.

ניצן רוזנברג: בדרך כלל כשקובעים את האפשרות להגיש בקשות לרשות האוכלוסין או לרשות אחרת, אנחנו לא נוהגים לומר שבקשה מסוג זה ניתן להגיש רק ביום שלישי בין השעות תשע לשתיים.

ניצן רוזנברג: וכאן יש איזשהו משהו שנועד לצמצם.

ניצן רוזנברג: אפשר לשמוע את רשות האוכלוסין מה הכוונה בזה.

ניצן רוזנברג: לטעמי, זה צמצום גדול מדי.

ניצן רוזנברג: לא בטוח שצריך אותו.

ניצן רוזנברג: השאלה האם יש באמת איזשהו חשש שיהיו כול כך הרבה אנשים שיגיעו ללשכות ושזו הסיבה לכתוב את הדבר הזה, שהוא טיפה בעייתי.

אודליה אדרי: כן, זו גם אחת הסיבות.

אודליה אדרי: אנחנו כן רוצים להכווין, בגלל העומס בלשכות, את המועדים שבהם ניתן להגיש את זה וזמנים שלא יפריעו או ישבשו את הפעילות.

אודליה אדרי: אני חושבת שגם היתה כוונה להתייחס לשאלת התקופה שבה ניתן להודיע את ההודעה.

אודליה אדרי: כלומר, שזה לא יהיה כל הזמן, בלי קשר לקיומן של בחירות עתידיות, ומעכשיו ועד עוד ארבע שנים, אלא כן לקבוע איזושהי מגבלת זמן.

ניצן רוזנברג: זה עניין בעייתי.

ניצן רוזנברג: דווקא יכול להיות שממש בסמוך למועד הבחירות תהיה עלייה כי זו התקופה שרוב האנשים ירצו לשנות את הכתובת.

ניצן רוזנברג: זה שפעם ב- יבוא אדם בחודש יולי, זה לא מה שבהכרח יעשה את הבעיות בתור לדרכונים.

אודליה אדרי: אנחנו לא יודעים אם זה יהיה אחד פעם ביולי.

אורלי עדס: אדוני היושב-ראש, אשמח להתייחס.

אורלי עדס: כבר 35 שנים אנחנו נמצאים בסיטואציה שמקדימים את הבחירות.

אורלי עדס: זה אומר שאנחנו יודעים על מועד הבחירות רק 90 ימים לפני יום הבחירות.

אורלי עדס: לכן, הצעת החוק הזו גם תחמה את המועד כי זה מתייחס גם למועדים שיש בהמשך, וניתן יהיה להודיע על שינוי הכתובת עד היום ה-74 שלפני יום הבחירות.

אורלי עדס: זאת אומרת, יש רק 16 ימים, לא ימי עבודה, כדי להודיע.

אורלי עדס: נכון שאנחנו נעשה כל האפשר כדי שגם בטווח הזמן בין בחירות לבחירות לעודד את הציבור לשנות את הכתובת הזו בתקופה שבין בחירות לבחירות.

אורלי עדס: אבל קרוב לוודאי שחלק גדול לא יעשה, אלא חלק מאוד מאוד קטן.

אורלי עדס: כי סטודנט לא יודע מתי יהיו הבחירות.

אורלי עדס: הוא לא יודע אם זה יהיה בעוד שנה, שנתיים, שלוש, והאם הוא יכול כבר היום להודיע שהוא יהיה בבאר שבע או בחיפה ליד הטכניון.

אורלי עדס: לכן, צריך לקחת בחשבון שחלק קטן מאוד יודיע במועדים האלה.

אורלי עדס: המסה העיקרית תהיה ב-16 ימים האלה.

אורלי עדס: למעשה, פחות.

אורלי עדס: זה יהיה בערך 12 – 13 ימי עבודה.

אורלי עדס: אני רציתי להציע שצריך דווקא בשבועיים האלה להרחיב את שעות הפעילות של הלשכות כדי לאפשר לציבור כן לעשות, כי זה ימים מאוד מעטים, כמו שנעשה בזמנו כשצריך היה להנפיק תעודות זהות לפני בחירות ומשרד הפנים פתח את הלשכות.

אודליה אדרי: נכון.

אודליה אדרי: לכן, צריך לתת את הדעת על זה ולפרסם הודעה.

אודליה אדרי: כמובן שחייבים לפעול בסבירות ולתת את השירות.

אודליה אדרי: זה ודאי.

ניצן רוזנברג: עדיף שבתקופה של ההודעה הזו לא יהיה צמצום של השעות.

גלעד קריב: אני לא נכנס לזה ברמה של חקיקה ראשית.

גלעד קריב: אנחנו נצטרך למצוא פתרון לסוגיה הזו כך שיהיה ברור שמטרת החוק לא מסוכלת.

גלעד קריב: תמיד אומרים לנו: כללי המשפט המינהלי.

גלעד קריב: אם כולנו נעבוד על פי כללי המשפט המינהלי, לא צריך חוקים.

גלעד קריב: תמיד נפעל בסבירות והכול יהיה הגיוני.

גלעד קריב: חוק צריך להסדיר.

גלעד קריב: צריך למצוא את הדרך שמבהירה שהקביעה של מועדי הגשתה לא גורמת לצמצום היכולת.

גלעד קריב: נעבוד על הנוסח הזה.

גלעד קריב: יש גם פה את עצם העניין של ההסכמה.

גלעד קריב: ועדת הבחירות צריכה להסכים לעניין הזה.

גלעד קריב: פשיטא שוועדת הבחירות לא תסכים למהלך שמטרתו לצמצם את יכולת האזרחים לבחור.

ניצן רוזנברג: זה בהסכמת ועדת הבחירות או יו"ר ועדת הבחירות?

אורלי עדס: במקור זה היה בהסכמת ועדת הבחירות.

אורלי עדס: כשנאמר ועדת הבחירות, זה אומר שזה בהסכמת של 35 חברי ועדת הבחירות, נציגי הסיעות והיושב-ראש.

גלעד קריב: לא, זה לא הגיוני.

גלעד קריב: זה צריך להיות יו"ר הוועדה.

אורלי עדס: אפשר: בהסמכת יושב-ראש הוועדה.

אורלי עדס: דברים מהסוג הזה מגיעים ליושב-ראש.

שלמה קרעי: לא.

שלמה קרעי: אורלי, נשיאות הוועדה.

שלמה קרעי: אל תיקחו את יכולת הפיקוח.

שלמה קרעי: יש נשיאות ועדה של ארבעה חברים בדרך כלל.

שלמה קרעי: ארבעה חברים זה בסדר.

שלמה קרעי: זה מגיע לנשיאות ומעלים דברים.

אורלי עדס: זה לא כזה דרמטי מבחינת קבלת ההחלטה.

שלמה קרעי: ברור לי שזה לא דרמטי, אבל עדיין זה יותר הגון ויותר שקוף.

אורלי עדס: הוועדה שקופה מאוד.

אורלי עדס: יותר שקופה מזה, היא כבר לא יכולה להיות.

גלעד קריב: מכובדיי, אני מביא את החוק הזה להצבעה בעוד כמה רגעים.

גלעד קריב: לכן, אנחנו נשארים עם הנוסח של חברי הכנסת המציעים.

גלעד קריב: אחרי זה נטייב את זה.

ניצן רוזנברג: הייתי רוצה שנדון בנוסח שכתבתי כהצעה לוועדה.

ניצן רוזנברג: זה סעיף קטן (ד): כתובת לצורכי בחירות תירשם במרשם האוכלוסין או ברשימה שינהל שר הפנים למשך מערכת בחירות אחת לכנסת, ויש פה חלופה, או לתקופה אחרת כפי שהודיע הבוחר, ותימחק במועד שבו מושמד חומר הבחירות לפי סעיף 79(א).

ניצן רוזנברג: זו סוגיה די מרכזית.

ניצן רוזנברג: אפשר לדון בזה בשנייה ושלישית, אם אתה רוצה.

ניצן רוזנברג: אבל כן צריך להגיד איפה זה נרשם.

ניצן רוזנברג: זה נרשם במרשם האוכלוסין, זה נרשם באיזושהי רשימה.

גלעד קריב: ברור לנו שצריך לדון בסוגיה הזו.

ניצן רוזנברג: שזה לא יהיה פה.

ניצן רוזנברג: מבחינתך, בקריאה ראשונה זה משהו שאי אפשר יהיה לכתוב אותו.

גלעד קריב: לא.

ניצן רוזנברג: ולגבי השאלה לכמה זמן הכתובת הזו - האם זה משהו שהוא קבוע?

ניצן רוזנברג: האם זה משהו שנמחק אחרי מערכת בחירות אחת?

ניצן רוזנברג: הכול יקרה בשנייה ושלישית.

גלעד קריב: נכון.

ניצן רוזנברג: בסדר גמור.

ניצן רוזנברג: זה סעיף די טכני.

ניצן רוזנברג: אם אתה רוצה שהם יסבירו את העניין שאפשר להעביר בוחר אם זה עולה, אז הם יכולים להסביר.

ניצן רוזנברג: זה משהו יחסית טכני.

אורלי עדס: החוק מגדיר מינימום ומקסימום מצביעים בקלפי.

אורלי עדס: אם אנחנו עוברים את המקסימום אז מעבירים.

אורלי עדס: או אם זה אזור עמוס.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: דיברנו על זה בפעם הקודמת.

ניצן רוזנברג: "סודיות ואי גריעת זכויות 30ג.

ניצן רוזנברג: (א) כתובת לצורכי בחירות לא תימסר ולא ייעשה בה שימוש אלא לעניין פרק זה.

ניצן רוזנברג: " בהקשר הזה, היה לנו שיח עם היועץ המשפטי הקודם של הוועדה שיכול להיות שצריך לכתוב פה: לעניין חוק זה ולא לעניין פרק זה, מאחר ויש כל מיני סטטיסטיקות שאתם מקבלים במהלך יום הבחירות.

ניצן רוזנברג: מוסרים את המידע לא לעניין פרק זה.

ניצן רוזנברג: נניח סטטיסטיקות של כמה בוחרים בחרו.

אורלי עדס: זה לא סטטיסטיקות.

אורלי עדס: אנחנו מקבלים דיווח מהקלפיות על מספר המצביעים בקלפי.

אורלי עדס: זה מספרים.

ניצן רוזנברג: הבנתי שמעבירים את המידע ללמ"ס, והלמ"ס מעביר לכם איזשהו ניתוח.

אורלי עדס: ואז אנחנו מנתחים.

אורלי עדס: למה זה רלוונטי פה?

ניצן רוזנברג: כי אם את לא יכולה למסור את זה לעניין פרק זה, והשימוש שאת עושה כדי לקבל איזושהי סטטיסטיקה לגבי יום הבחירות, לגבי שיעורי ההצבעה, זה לא לעניין פרק זה אלא לעניין חוק זה.

אורלי עדס: נדבר על זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

אורלי עדס: נבחן את הסוגיה הזו.

ניצן רוזנברג: אשאיר את זה כך.

ניצן רוזנברג: אין בעיה.

ניצן רוזנברג: "(ב) רישום כתובת לצורכי בחירות לא יגרע מזכותו של אדם לפי כל דין התלויה במענו הרשום במרשם האוכלוסין.

ניצן רוזנברג: " שוב, גם כאן יש איזושהי שאלה.

ניצן רוזנברג: אפשר לדון בה בקריאה שנייה ושלישית.

גלעד קריב: אני מתכוון בכל זאת לדון בין שנייה ושלישית.

אודליה אדרי: אם אפשר לכתוב: לא יפגע ולא יזכה אותו בכל זכות.

אודליה אדרי: כלומר, שזה לא ייחשב כמען לכל דבר ועניין.

ניצן רוזנברג: אפשר לכתוב: רישום כתובת לצורכי בחירות לא יגרע מכל דין לעניין המען הרשום במרשם האוכלוסין.

אודליה אדרי: כן.

גלעד קריב: אנחנו נשתמש בנוסח הזה.

גלעד קריב: בסעיף קטן (ב) הנוסח יהיה: רישום כתובת לצורכי בחירות לא יגרע מכל דין לעניין המען הרשום במרשם האוכלוסין.

ניצן רוזנברג: בסדר גמור.

ניצן רוזנברג: הכוונה פה שאדם ירגיש בטוח לתת את הכתובת הזו כך שהיא לא תשמש לכל מיני עניינים אחרים, כמו למשל, לצורכי רשות המסים, וכך הלאה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

ניצן רוזנברג: את סעיף 2 הורדנו.

ניצן רוזנברג: יש לנו את סעיף התחילה.

ניצן רוזנברג: "סעיף 3: תחילתו של חוק זה שישה חודשים מיום פרסומו.

ניצן רוזנברג: "

גלעד קריב: בסדר גמור.

אורי מקלב: אני רוצה עוד דבר אחד, שהתיקון יהיה שהמידע הזה יגיע גם למפלגות.

אורי מקלב: זה ישנו בסעיף 39.

אורי מקלב: ברגע שיש להם הם צריכים לעדכן במידע.

גלעד קריב: אם בסופו של דבר ההסדר בחוק יקבע שזה חייב להיות במרשם האוכלוסין, אז פשיטא שזה נכלל בתוך המידע של פנקס הבוחרים שנגזר.

גלעד קריב: אם אנחנו נאפשר בסוף שתהיה כאן הוראה שהמידע הזה הוא לא במרשם אלא במאגר צד, אז בוודאי שנצטרך לוודא שהוא נכלל במידע שמועבר למפלגות.

ניצן רוזנברג: אתה מדבר על סעיף 39?

ניצן רוזנברג: זה אמור להיות מועבר.

ניצן רוזנברג: כך או כך זה אמור להיות מועבר מאחר וההוראה של הסודיות לא מונעת את זה.

אודליה אדרי: יש הגדרה מה נכלל במידע פנקס.

אודליה אדרי: צריך לשים לב.

ניצן רוזנברג: אבל זה בגלל שזה באותו פרק ואת כותבת שייראו בזה כמען.

אודליה אדרי: לעניין חוק זה ולא לעניין פרק זה.

ניצן רוזנברג: זה כולל גם את זה.

ניצן רוזנברג: זה עובר.

אודליה אדרי: צריך לשנות.

ניצן רוזנברג: למיטב הבנתי, זה עובר.

גלעד קריב: זה עובר.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים רגע לפני סיומו של המושב.

גלעד קריב: הדיון הזה הוא לא הדיון הראשון בהצעת החוק.

גלעד קריב: קיימנו דיון בהצעת החוק וגם התקיים שיג ושיח משמעותי, גם שלי, עם ראש מינהל האוכלוסין וגם של הח"כים המציעים.

גלעד קריב: הדיון היום הוא אומנם קצר, אבל זהו הדיון השני שלנו בהצעה.

גלעד קריב: ברור לנו שיש פה עוד הרבה סוגיות שצריך לטייב ולברר.

גלעד קריב: אבל מכיוון שעצם הבאת החוק אפילו לקריאה ראשונה, תלוי עוד בגיבוש הסכמות סביב הנושאים האלה, ואני גם מתכוון להניח רביזיה כך שגם אם תהיינה הסכמות, אנחנו נעדכן את חברי הוועדה בהסכמות שהושגו, אז זה בסדר.

גלעד קריב: אני מרגיש בנוח.

גלעד קריב: אנחנו לא נוכל לקיים הצבעה על זה בשבוע הבא.

אורי מקלב: אתה גם שותף להערכה שהבחירות לא קרובות.

גלעד קריב: אני שותף להערכה שהבחירות תהיינה במועדן.

גלעד קריב: לא רק שהבחירות תהינה במועדן, אלא אפילו שהממשלה תחזיק מעמד.

גלעד קריב: הרכבה אולי יתרחב.

אורי מקלב: או ישתנה.

גלעד קריב: אנחנו תמיד מזמינים אתכם להצטרף אלינו, לקואליציה, בכל רגע נתון, בהתאם לקווי היסוד המאוזנים והמתונים של הממשלה הנוכחית.

גלעד קריב: אנא, העבר לרבותיך שהרב גלעד קריב הזמין אתכם להצטרף.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו מצביעים על הצעת חוק ממוזגת.

אורי מקלב: אנחנו בעד.

גלעד קריב: אנחנו אישרנו את המיזוג בדיון הקודם.

גלעד קריב: הצעת חוק 1433/24 מוזגה עם הצעת חוק 2772/24, של חברי הכנסת: רם שפע ומיכל רוזין.

גלעד קריב: מי בעד אישור הצעת החוק הממוזגת להעברה לקריאה ראשונה?

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: אושר פה אחד.

גלעד קריב: אני מגיש רביזיה על ההצבעה.

גלעד קריב: הסברתי מדוע.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך את השיג ושיח עם השרים הנוגעים בדבר.

גלעד קריב: גם אם הרביזיה תימשך, אנחנו נעדכן את חברי הוועדה במידה והגענו לסיכומים שונים לשלב הזה מהנוסח.

גלעד קריב: ממילא הם יראו את הנוסח.

גלעד קריב: אני לוקח על עצמי לעדכן למה נמשכה הרביזיה.

ענבר בזק: האם הרביזיה תהיה בעוד חצי שעה?

גלעד קריב: לא, לא.

גלעד קריב: אנחנו לא מצביעים היום על הרביזיה.

גלעד קריב: הרביזיה עומדת ותלויה בהתאם להתקדמות השיג ושיח עם השרים המציעים.

גלעד קריב: אם אני לא מושך את הרביזיה אז יהיה דיון.

גלעד קריב: אבל אם אני מושך את הרביזיה אז נעדכן את חברי הוועדה בסיכומים.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו סיכמנו את הדיון.

גלעד קריב: בעוד חמש דקות נתחיל את הדיון הבא.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: תודה לנציגי ועדת הבחירות ולנציגי שני המשרדים.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: הישיבה נעולה.