ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 128, 2022-03-07 13:00

מוסי רז: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה, דיון מהיר לבקשת חברות הכנסת אמילי חיה מואטי, ענבר בזק, וגם לבקשתי.

מוסי רז: הדיון יהיה מהיר, הוא חייב להסתיים לפני השעה 14:00, בנושא הסחר בבני-אדם בכלל ונשים בפרט.

מוסי רז: אני חושב שכדי לקיים את הדיון, חסרים לנו הרבה נתונים.

מוסי רז: אני לפחות כשניסיתי, לא בדיוק איתרתי, אני אשמח אם כאן יימסרו נתונים.

מוסי רז: כפי שאנחנו יודעים, מגיעות לארץ מאות נשים, אני לא יודע את המספר המדויק, למטרות סחר.

מוסי רז: כפי שאנחנו יודעים, כך גם מסתכלים על ישראל בעולם, וזה מהווה בעיה.

מוסי רז: אני מסתפק בדברים האלה לשם התחלה, כי כן הייתי רוצה לשמוע את רשות האוכלוסין, ואת משרד המשפטים בפתח הדברים.

מוסי רז: שלום, חברת הכנסת בזק.

מוסי רז: בבקשה.

ענבר בזק: ממש בקצרה.

ענבר בזק: מצטערת, אני פשוט יוצאת באמצע ולחזור.

ענבר בזק: קודם כל, באמת, תודה שיש את הדיון המאוד מאוד חשוב הזה.

ענבר בזק: בעצם אנחנו צריכים לוודא להבטיח שהתופעה הבזויה הזאת של נשים שנכנסות לתעשיית הסחר, לתעשיית המין שאנחנו נעצור את זה.

ענבר בזק: עכשיו בעיקר אחרי הקורונה, יש איזו פריצה כזאת של הגבולות.

ענבר בזק: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו עוצרים את זה.

ענבר בזק: איך אנחנו מטפלים קודם כל שלא ייכנסו נשים נוספות, ואיך אנחנו גם מוצאים את הנשים שכבר נמצאות בתוך הסיטואציה ועוזרים להן לצאת מהם.

ענבר בזק: אז תודה על הדיון החשוב.

מוסי רז: מאה אחוז.

מוסי רז: תודה גם לך, כי את אחת היוזמות.

מוסי רז: מיכל יוסופוף – מנהלת רשות האוכלוסין איתנו.

מוסי רז: בבקשה.

מיכל יוסופוף: צהריים טובים לכולם, רשות האוכלוסין וההגירה עושה את כל המאמצים במעברי הגבול כדי למנוע כניסה של נשים שבאות להתעסק בזנות.

מיכל יוסופוף: רשות האוכלוסין גם נותנת הגנה על קורבנות סחר שמוכרות על-ידי המשטרה, ונכנסות למקלטים.

מיכל יוסופוף: נמצא איתנו מנהל מינהל ביקורת גבולות, מר יגאל דוכן, שיוכל לתת לכם יותר פרטים לגבי כניסת תיירים לארץ, ומה הפעולות שהוא עושה כנגד תופעה זאת.

מוסי רז: בבקשה, מר יגאל דוכן.

מוסי רז: גם על שני הנושאים הללו, וגם אם יש לך מספרים, מה קורה, ואיך אנחנו יודעים.

יגאל דוכן: שלום לכם, אכן, תופעה שאנחנו צריכים באמת לתת עליה את הדעת, ואנחנו נותנים עליה את הדעת בכמה אופנים.

יגאל דוכן: אחד – בכל מה שקשור לנושא של השרת בקרי הגבול, שלצורך העניין כל קורס בסיסי שאנחנו מכשירים את בקרי הגבול, אנחנו נותנים הרצאה, ומביאים את אנשי המקצוע כדי להכשיר אותם בכל מה שקשור לנושא של זיהוי וסחר.

יגאל דוכן: דבר שני, לפני הקורונה עשינו השתלמויות נוספות גם לכל בקרי הגבול הוותיקים על מנת לחדד את הנושא הזה.

יגאל דוכן: עשינו את זה גם למנהלים של אותם בקרי גבול, וגם לבקרי גבול שהם ותיקים, שלא עברו את הקורס הבסיסי בתחילת הדרך.

מוסי רז: אבל מה לומדים בקורס הזה?

מוסי רז: מה המטרה שלו?

יגאל דוכן: המטרה שלו זה בדיוק כדי לגלות או לזהות מה זה סחר בבני-אדם, זה לאו דווקא בנשים, אלא בבני אדם.

מוסי רז: וכמה כאלה זוהו ב-2021?

מוסי רז: ב-2019?

יגאל דוכן: 2021 – זה לא מהווה דוגמה.

יגאל דוכן: 2019 – בנתב"ג זוהו כ-456 איש.

מוסי רז: כמה מתוכן נשים?

יגאל דוכן: אני מדבר על נשים.

יגאל דוכן: כולן נשים.

יגאל דוכן: ברמון – במהלך 2018, היו שמונה נשים.

יגאל דוכן: זה פחות או יותר סדרי גודל של נשים שזוהו בנושא של סחר.

מוסי רז: זו עלייה או ירידה?

מוסי רז: כמה ב-2018, 2017?

יגאל דוכן: אז אני אומר מ-2017, ל-2018, 2019 הייתה עלייה.

יגאל דוכן: 2017 -231, 2019 - 2018 – 393, 2019 – 456.

מוסי רז: זאת אומרת עלייה של יותר ממאה אחוז תוך שנתיים.

מוסי רז: כן.

מוסי רז: אבל זה רק מלמד על זה שבאמת עשינו את ההכשרה נכון, כי אחרת היינו מקבלים פחות.

מוסי רז: אני מבין.

מוסי רז: להערכתך, אם תפסו 464 זה מתוך 1,000 מתוך כמה?

יגאל דוכן: מתוך סך הנוסעים שמגיעים.

מוסי רז: ברור, השאלה כמה מקרים של סחר אתם מפספסים?

יגאל דוכן: אני לא יודע להגיד.

יגאל דוכן: זה רק מי שיכול להגיד לי כמה נמצאים במקלט, ואז נוכל לדעת.

יגאל דוכן: בוא ואסביר לך משהו.

יגאל דוכן: אם בעבר בתחילת הדרך נשים היו מגיעות לתקופות ארוכות שעוסקות בזנות, היום, מוד הפעילות הוא אחר לחלוטין.

יגאל דוכן: מוד הפעילות שנכנסים לתקופה קצרה של ימים או שבועות קצרים, שהם בתוך רישיון הישיבה שלהם, שזה עד ברירת מחדל של שלושה חודשים והן יוצאות לאחר מכן.

יגאל דוכן: זאת אומרת, שהן יכולות להיחשב כתיירות לכל דבר ועניין, ולא באמת נוכל - - - ומה שנקרא למצוא אותן כעוסקות בזנות.

יגאל דוכן: אני גם לא יכול לתייג כל אישה ולהגיד לה – תשמעי, את זונה, זה לא יכול להיות, אין דבר כזה.

יגאל דוכן: זאת אומרת, זה לא ניתן לביצוע, ואני חושב שזה לא פר וזה לא דבר מכובד.

יגאל דוכן: זאת אומרת, אני יכול לקרוא למישהי שעוסקת בזנות, בתנאי שאני תפסתי אותה שעוסקת בזנות, אחרת זה לא עובד הסיפור הזה.

יגאל דוכן: ולכן, חשוב לדעת את הנושא הזה.

מוסי רז: אתה נשאר איתנו.

מוסי רז: הדיון בכל מקרה הוא דיון מהיר.

מוסי רז: גב' נועה רודמן, המטה למאבק בסחר נשים ובזנות.

נועה רודמן: היי, אשמח להעלות כמה נקודות.

נועה רודמן: קודם כל, תודה רבה על קיום הדיון החשוב הזה, וכמובן, שאנחנו עוסקים פה בסחר על כל הסוגים שלו, ולא רק בסחר בנשים לזנות, או בנשים שמגיעות לארץ לעסוק בזנות, להיות במעגל הזנות.

נועה רודמן: אנחנו נמצאים היום למעלה משלוש שנים מאז החלטת הממשלה על כינון תוכנית לאומית חדשה למאבק בסחר בבני אדם, ואין תוכנית עדיין, ואין תקציבים.

נועה רודמן: זה ברור שזה מצב שלא יכול להימשך, ובלי איזושהי תוכנית סדורה, לא נראה התקדמות במישורים האלה.

נועה רודמן: לגבי הנושא של ביקורת הגבולות.

נועה רודמן: מערך ביקורת הגבולות אושר הכניסה והמוקד המרכזי שיש ביכולתו לזהות קורבנות סחר, ובאמת, לתרום לבלימת התופעה הזאת.

נועה רודמן: נדרש לנקוט כל מיני צעדים כדי לשפר את היכולת של בקרי הגבול לעמוד במשימה החשובה הזאת, בראשן מה שנאמר על הכשרות.

נועה רודמן: זאת אומרת, זה שמזה שלוש שנים לא התקיימו הכשרות בנושא הזה, בטח עם פתיחת הגבולות, בעיניי זה בעייתי, זה משהו שצריך להיעשות.

נועה רודמן: צריך כל הזמן לרענן, וכל הזמן לחדש, כי פני הסחר משתנים.

מוסי רז: סליחה שאני שואל, גב' נועה רודמן.

מוסי רז: הם אומרים שהנה, עובדה הם יותר טובים תפסו פי שניים.

נועה רודמן: אבל עכשיו אנחנו אחרי כמה שנים של קורונה שבהן הקלפים קצת השתנו.

נועה רודמן: אנחנו מניחות שגם הדפוסים של הסחר השתנו, וצריך לרענן.

נועה רודמן: צריך ללמוד מאנשי המקצוע בשטח, ממנהלת המקלט, מהמתאמת איך הדברים נראים בשטח היום, וכל הזמן לרענן, זה לא תחום שעומד במקום.

נועה רודמן: כמו שעבריינים לומדים ומתייעלים, אם אנשי המקצוע בשטח לא ממשיכים ללמוד ולהישאר מחוברים, הם לא יצליחו לעמוד במשימה.

נועה רודמן: סחר ב-2019, וסחר ב-2022, כנראה ייראו כבר טיפ טיפה אחרת, וצריך כל הזמן להישאר מחוברים.

נועה רודמן: דבר שני, צריך לשלב מתורגמנים בעבודה של בקרי הגבול, כרגע, למיטב ידיעתנו בקרי גבול ניצבים לבד גם אל מול נושאים שלא דוברים את השפה, גם לא דוברים אנגלית, זה מאוד מקשה לתקשר.

נועה רודמן: חוץ מזה, יש פרקטיקות שנהוגות היום בעולם של איסוף מידע מקדים על נוסעים שמאוד מקל על בקרי הגבול להתמקד בזיהוי תופעות חשודות, במקום להתעסק בלשאול את השאלות.

נועה רודמן: זה ככה כמה דברים שאנחנו אספנו.

נועה רודמן: אנחנו בטוחים שאנשי המקצוע גם יידעו לעלות על עוד כל מיני פתרונות ולהשקיע את המשאבים כדי לזהות.

נועה רודמן: זה הצעד הראשון.

נועה רודמן: הצעד השני הוא כשזיהינו, וכמו שנאמר פה מאות נשים בשנה שמזוהות כנחשדות להיות קורבנות סחר, היום רובן עולות על הטיסה הבאה חזרה למדינת המוצא מבלי שרשת הסחר נחשפה.

נועה רודמן: כלומר, אם אמרנו מעל 400 נשים, הייתי מצפה שאנחנו נעלה ונאתר יותר רשתות סחר, אבל זה לא המצב.

נועה רודמן: זה מאוד מורכב לגייס לשיתוף פעולה בשלב הזה, יש המון סכנות, ומין הסתם, צריך לעשות את זה בדרכים שלא יפגעו חס וחלילה בקורבנות הסחר.

נועה רודמן: אבל כן, אני מצפה שגורמי המקצוע ישקפו את האפשרות לנצל את המידע החשוב הזה שיש כבר בידינו, כדי לחשוף יותר רשתות סחר, ולהשקיע בזה את המשאבים כדי שנהיה אפקטיביים.

נועה רודמן: זה שזיהינו והרחקנו, זה לא אומר שחסכנו אנשים.

מוסי רז: מה חסר כדי לחשוף?

מוסי רז: אוקיי.

מוסי רז: תפסו אישה או עשר, מה חסר?

נועה רודמן: יש פה גורמים של משטרה.

נועה רודמן: אני חושבת שזה עניין של להחליט להשקיע בזה עוד משאבים כדי שבאמת אותם מקרים שכבר יש לנו קצה חוט ויש חשד, יביאו לידי תפיסת אותם סוחרים ועצירת התופעה.

נועה רודמן: זה שהחזרנו אנשים בלי לדעת, אגב, אם הם באמת בטוחים, לא עזרנו בזה הרבה.

נועה רודמן: אמנם מנענו את הכניסה לישראל, אבל לא עשינו בזה משהו שבאמת מקדם את המלחמה ואת המאבק בתופעה הזאת.

נועה רודמן: הדבר האחרון שאני רוצה להדגיש, והוא לא פחות חשוב, זה באמת הנושא של אשרות לשנת שיקום.

נועה רודמן: הרבה מאוד מקורבנות הסחר, בסופו של דבר, שזוהו, לא מקבלים אשרה לשנת שיקום.

נועה רודמן: בקשר לכל מיני דברים, אני לא טוענת שזה קשור רק לעבודת משרד הפנים, אבל גם.

נועה רודמן: זה קשור לאיך שמערך ההגנה בנוי היום ולזה שהוא צריך, ויש תוכניות יפות שדינה ככה בישרה אתמול בכנס 20 שנה לחוק, שבאמת, ההמלצות האלה אושרו, ואני מקווה שכאשר מערך ההגנה יהיה אפקטיבי יותר וייתן מענה יותר נכון לקורבנות סחר, אז גם יותר יגישו בקשות כי זה יהיה להן רלבנטי וייתן להן משהו.

נועה רודמן: בנוסף לזה, אנחנו חושבת שצריך לאמץ גישה יותר מודעת טראומה במתן האשרות האלה.

נועה רודמן: הכוונה שלי שהתהליכים, תהליכי השיקום הם לא תהליכים לינאריים, הם תהליכים עם נסיגות ועם מורכבויות, וצריך לסמוך על עמדות גורמי המקצוע בעניין הזה.

נועה רודמן: יש אנשים שעובדים ומכירים מקרוב את הקורבנות ואת התהליכים שהם עושים ועושות, ואם הם אומרים שבן-אדם משתף פעולה, צריך לסמוך על העמדה שלהם, כי הם אלה שמכירים את סוג העבודה עם נפגעי טראומה, מבינים את המורכבות של התהליכים האלה, ובאמת יידעו להגיד הכי נכון אם יש מקום לתת לבן-אדם הזה אשרת שיקום או לא.

נועה רודמן: אני מקווה שגם זה יוכל להביא לעלייה במספר הקורבנות שזוכים לעשות פה תהליך שיקום.

נועה רודמן: זה מאוד חשוב, כי זה מצמצם את הפגיעות לסחר חוזר.

נועה רודמן: אם אנחנו לא תורמים גם במובן הזה של לחזק את האנשים כדי שהם יהיו עמידים יותר בפני הפגיעות הזאת, אז עוד פעם, אנחנו לא באמת מייצרים את - - -

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: חברת הכנסת אמילי מואטי.

אמילי חיה מואטי: שלום, סליחה עלה איחור, וסליחה שאני אצטרך לחזור לדיון חוק האזרחות.

אמילי חיה מואטי: חוסר יכולת לזהות את המצוקות האלה שקיימות.

אמילי חיה מואטי: אנחנו גם צריכים מערכות זאת אומרת יותר בני אדם שהם יותר וגם מערכות משקמות.

אמילי חיה מואטי: כי מה שקורה כרגע, זה בין העלמת עין גסה ואלימה מהמציאות, שבה יש סחר בנשים.

אמילי חיה מואטי: בשלב מאוחר יותר, כשכבר מתגלים מקרים כאלה, אז אתה רואה שבה המערכת נוהגת בהם.

אמילי חיה מואטי: המשטרה יש לה את המצוקות שלה.

אמילי חיה מואטי: אני חושבת שצריך לתגבר צוותי משבר, גם את המשטרה, גם את בתי החולים, וגם את האנשים שבאים במגע יום יומי עם נשים שהן קורבנות סחר.

אמילי חיה מואטי: הלוואי שלא היינו צריכים לקיים את הדיון הזה.

אמילי חיה מואטי: אבל אנחנו כן.

אמילי חיה מואטי: המקרי קיצון האלה של הפטריארכיה, כי הרי מתחיל בסוף שם, וגם סחר בנשים, כמו אלימות כלפי נשים, זו הקצנה של פטריארכיה, זה לא איזה רעיון מקורי ועכשווי.

אמילי חיה מואטי: מה שאני מצפה מאיתנו גם כנבחרי ציבור, וגם כמדינה, זה קודם כל לשים לב, ובאמת לתגבר.

אמילי חיה מואטי: שוב, אני לא רוצה שזה יהיה איזשהו דיון ביני לבין המשטרה, כי בסופו של דבר, גם אתן סובלים מתת תקצוב ומהזנחה, ואני מקווה שזה השתנה כי יש שר מצוין מהמפלגה שלי והוא בעניין של לשנות את זה.

מוסי רז: אם הוא מהמפלגה שלך, הוא מצוין.

אמילי חיה מואטי: ברור, והוא בעניין של לשנות את זה.

אמילי חיה מואטי: יש לכם נציגות של המשרד לביטחון פנים?

אמילי חיה מואטי: שלום.

אמילי חיה מואטי: הייתי רוצה שבהתכנסות הבאה, אנחנו נקבל גם נתונים של צוותי משבר, ותקצוב מיוחד לנושא הזה של סחר בבני אדם, בתוכו סחר בנשים.

אמילי חיה מואטי: תודה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: מי מייצגת את המשטרה?

מוסי רז: בבקשה.

שרית פרץ: שלום רב, שרית פרץ, ראש חוליית סחר בבני אדם הנוכחית.

שרית פרץ: אני מסיימת תפקיד.

שרית פרץ: הזדמנות טובה גם להציג את המחליפה שלי, רחלי גרייבין, היא נמצאת כאן.

שרית פרץ: ובת אל, שהיא שנייה בחוליית סחר בבני אדם.

שרית פרץ: קודם כל, זו הזדמנות טובה.

שרית פרץ: אני מברכת גם על הדיון החשוב הזה.

שרית פרץ: אני רוצה לומר בראשית הדברים שמשטרת ישראל רואה את עבירות סחר בבני אדם כעבירות חמורות, ולא בכדי, היא מציבה את העבירות האלה ואת הטיפול בהן על סדר היום, על שולחנה, בתעדוף ברמה כזו שהמפכ"ל וראש אגף לחקירות ולמודיעין, מצאו לנכון להציב את עבירות הסחר בבני אדם, כחלק מיעדי המשטרה, כך שנכון לשנת 2022, כל יחידה מרכזית, ימ"ר, צריך לעמוד ביעדים שהוקצו להם, ולפתח פרשיות בעבירות האלה שוב, כדי לאתר מחוללי פשיעה, כדי לאתר קורבנות סחר ולטפל בהם, למצות את החקירה, ובכך, להביא לניתוק המעגל הזה.

שרית פרץ: אני מזכירה שבשנות האלפיים כשמדינת ישראל הייתה רוויה בנשים זרות שהביאו אותן לכאן לעסוק בזנות, משטרת ישראל בפעילות מאומצת, כמובן, בשיתוף פעולה של המשרדים המשותפים, הביאה כמעט לסיום המעגל הזה.

שרית פרץ: אנחנו היום לא נמצאים במקום שהיינו בו בתחילת שנות האלפיים.

שרית פרץ: אני חושבת שהסחר בנשים במתווה שהיה כמעט ולא קיים היום.

שרית פרץ: אנחנו עדים וערים לתופעות אחרות ובזויות לא פחות של סחר בבני אדם, ובהן אנחנו מטפלים.

שרית פרץ: זה חלק מתוכניות העבודה שלנו.

שרית פרץ: כלל שיהיה זמן, אני מוכנה לפרט.

שרית פרץ: אבל חשוב לומר כשהמשטרה מטפלת בעבירות הללו, בתופעות האלה היא באמת מגיעה לתוצרים טובים.

שרית פרץ: מבחינת אכיפה, חשוב לומר שהיום אנחנו נמצאים בהקשר של סחר בנשים במין חתול ועכבר, עם עבריינים מחוללי הפשיעה, אנחנו כל פעם צריכים להדק את הצעדים שלנו מולם, וללמוד את הצורות החדשות של ביצוע הפשיעה המעוותת הזאת.

שרית פרץ: אנחנו נמצאים עם סוג של עבריינים שונים.

שרית פרץ: הם עובדים ברמות שונות.

שרית פרץ: אנחנו באמת מנסים לחזק שיתופי פעולה ברמה הבינלאומית בדיוק מהסיבה שציינת לפני כן.

שרית פרץ: אנחנו מזהים קורבנות, או אנחנו יודעים שנשים מגיעות לכאן למספר ימים לתת שירותי מין ולחזור למדינות שלהן, אבל במקרים מסוימים, ולא מעט כאלה, אנחנו לא מגיעים בעצם לסוחרים עצמם.

שרית פרץ: ובשביל לעשות את זה, אנחנו צריכים באמת לשתף פעולה עם מדינות אחרות.

שרית פרץ: עשינו את זה לפני שנתיים למשל עם בלארוס, תיק מדהים שחשף מספר עבריינים, ולא מעט קורבנות שבכלל לא ידענו עליהם.

שרית פרץ: שאר התיקים שאנחנו מטפלים בהם, אגב, עם שיתוף פעולה מצוין של הקואליציה למאבק בזנות, של רשות האוכלוסין וההגירה עם נשים שמגיעות לישראל, אנחנו מאתרים אותן עוד עם כניסתן לישראל, וביחד איתן, כמובן, בשיתוף פעולה שלהן, ונכונות שלהן, מפתחים פרשיות ומצליחים להגיע לחשודים.

שרית פרץ: מכאן אני רוצה לדבר על עניין שיתוף הפעולה.

שרית פרץ: זה אחד הקשיים המרכזיים שיש לנו היום.

שרית פרץ: חשוב להבין שאם לפני 15 שנה אישה שהוכרחה לעסוק בזנות והייתה מובאת לישראל באיזושהי הונאה ותרמית, כשהמשטרה הייתה מגיעה אליה, היא ראתה את המושיע מבחינתה.

שרית פרץ: כשארגון סיוע של משרד הרווחה, שהמקלט לקורבנות סחר, היה מגן עליה, מבחינתה שם הייתה הישועה.

שרית פרץ: אנחנו לא שם היום.

שרית פרץ: נשים שמובאות לישראל לעסוק בזנות בין אם מרצונן, במרכאות, הגיעו לסיטואציה הזו ונמצאות במעגל הזנות, כשהמשטרה כבר נכנסת לתמונה, הן לא כל כך משתפות פעולה.

שרית פרץ: הן לא מאמינות בממסד.

שרית פרץ: בדרך כלל זה מגיע בגלל המדינות שהן מגיעות מהן, בדרך כלל מניסיון כזה או אחר של חברים.

שרית פרץ: אבל בסופו של דבר, אנחנו עדים לשיתוף פעולה מאוד נמוך.

מוסי רז: אבל מה השוני?

מוסי רז: הן באות מאותן מדינות.

שרית פרץ: השוני הוא המצב והתנאים.

שרית פרץ: בעבר, הן לא יכלו להיכנס לישראל, ולכן, היו מבריחים אותן לתוך ישראל.

שרית פרץ: ולכן הייתה תרמית והונאה.

שרית פרץ: אני מניחה שכל מי שסובב סביב השולחן הזה מכיר את התופעות, את המתווה שלהן כפי שהיה לפני 15 ו-20 שנה.

שרית פרץ: היום, הן נכנסות דרך נתב"ג, בהרבה מהמקרים הן יודעות מראש שהן מגיעות לעבוד בזנות.

שרית פרץ: הן כבר גרות בדירת שלושה חדרים, לא באנגרים גדולים, ובבתי בושת מזוויעים, היום הן גרות בדירת שלושה חדרים, מקלחת – זה לא שזה תקין, ואז כשהמשטרה נכנסת לתמונה, כשמשרד הרווחה נכנס לתמונה ומעבירים אותן למקלט מבחינתן זה עונש.

שרית פרץ: המענה השיקומי, אני חושבת שהוא פחות מותאם לתופעות של היום ולסוג הנשים היום.

שרית פרץ: באמת, התוכנית החדשה של משרד הרווחה היא כבר הרבה יותר טובה, ויכול להיות שהיא תסייע לנו לשמר את אותן נשים פה בישראל, ולהמשיך עם תיקי החקירה.

מוסי רז: אם את יכולה במשפט אחד להגיד מה הקושי הכי גדול שלכם.

מוסי רז: אני לא חושב שפה מישהו פקפק בהצלחות שדיברת עליהן, כל הכבוד, הכול בסדר.

מוסי רז: מרגע שנתפסת אישה במעבר הגבול לגלות את העבריינים ששולחים אותה, שמסרסרים בה, מה הקושי?

מוסי רז: אני לא אומר שאתם לא תופסים בכלל.

מוסי רז: אבל מה הקושי לתפוס יותר?

שרית פרץ: יש כמה כאלה.

שרית פרץ: קודם כל, הן מתודרכות מצוין.

שרית פרץ: הסוחרים היום יודעים לומר להן בדיוק מה המשטרה מחפשת.

שרית פרץ: אגב, נאמר כאן, ואני חייבת רגע לדייק על-ידי רשות ההגירה, על ההכשרות, אנחנו בשלוש השנים האחרונות העברנו הכשרות.

שרית פרץ: אני לא יודעת למה נאמר שלא היו הכשרות של הגירה.

שרית פרץ: אני בעצמי העברתי את ההכשרה שאני מעבירה מרשות ההגירה לא פעם, ואני חושבת שעכשיו הם חזרו למתכונת מלאה ורגילה.

שרית פרץ: בשלב הראשון, הקושי הוא באמת לגייס את אותן נשים כשאין מדינות שיש להן איזשהו אינטרס.

שרית פרץ: הדבר השני, זה באמת כפי שאמרתי, מתדרכים אותן על למחוק וואטסאפים, לדבר רק דרך הסקייפ – המשטרה לא נמצאת באפליקציה הזו, ולא נמצאת באפליקציה הזו.

שרית פרץ: תגיד אל"ף, בי"ת, גימ"ל.

שרית פרץ: הם קונים לה כרטיס טיסה חזור.

שרית פרץ: נותנים לה שובר למלון, כלומר, הכול נראה על פניו שהן מגיעות לנופש.

שרית פרץ: ולאיש שיושב בגבולות קשה מאוד לאתר את אותה אישה.

שרית פרץ: כלומר, לנו יש את הקריטריונים שלנו שהם יכולים להתאים גם לאישה שיכולה לבוא לישראל ולהיות תיירת וזו זכותה.

שרית פרץ: אז כאן טמון הקושי הראשוני.

שרית פרץ: מהרגע שכבר הבנו שיש כאן איזשהו עניין שהיא לא עמדה באופן מלא בתדרוך שלה, אז היא לא מאמינה לא בנו ברשות ההגירה.

שרית פרץ: היא לא מבינה איך היא באמת יכולה לצאת מהסיפור הזה נשכרת, היא מעדיפה לחזור אחורה למדינה שלה ולא לחזור שוב.

שרית פרץ: גם הרבה פעמים מבטיחים לה שגם אם היא לא תיכנס בפעם הראשונה, יחזירו אותה בדרך אחרת.

שרית פרץ: ואז יכול להיות מצב שאנחנו כן נכניס אותה לישראל.

שרית פרץ: היא תקבל רגליים קרות.

שרית פרץ: היא תיכנס למקלט.

שרית פרץ: שוב, המקלט לא פחות מותאם לאותן נשים.

שרית פרץ: היא תפחד לשתף פעולה.

שרית פרץ: ברגע שכבר שכנענו אישה להיכנס לישראל, ברוב המקרים אנחנו כן מצליחים.

שרית פרץ: מצליחים לפתח פרשיות יפות.

שרית פרץ: להגיע עד לשם, זו דרך משמעותית קשה, הקשיים הם קשיים של שפה.

שרית פרץ: גם במקום שבו אישה מדברת רוסית, לא בהכרח אותה מתורגמנית שתנסה לחבור אליה, ככה להתחבר אליה ברמה הרגשית, זה לא תמיד יעבוד בפעם הראשונה.

שרית פרץ: צריך להיות במקלט למשך זמן מסוים כדי שהמגננות ייחלשו, וכדי שבאמת הצורך - - -

מוסי רז: יש לכם מספיק מתורגמניות?

שרית פרץ: משטרת ישראל עובדת עם - - - ולהם יש מתורגמנית, בוודאי לרוסית.

שרית פרץ: הבעיות שלנו הן דווקא בקורבנות סחר בתחום של העובדים הזרים שמגיעים לעבוד בחקלאות.

מוסי רז: אז יש בעיה של מתורגמנים.

שרית פרץ: יש בעיה באופן כללי בוודאי.

שרית פרץ: בהקשר של סחר בבני אדם, בוודאי.

שרית פרץ: זה לא משהו שזמין לנו.

שרית פרץ: בטח ובטח לא בשפות שיש להן ניבים רבים מאוד קשה, והרבה פעמים זה מקשה על החקירה.

שרית פרץ: אני יכולה לומר שבמקרים מסוימים יכול להביא לסיומה של חקירה בגלל שלא הצלחנו להעמיד מתורגמן ראוי בזמן.

מוסי רז: בבקשה, עו"ד אלעד כהנא, מקו לעובד.

מוסי רז: בבקשה.

אלעד כהנא: תודה רבה.

אלעד כהנא: אני מ"קו לעובד".

אלעד כהנא: אני רוצה להגיד תודה גם לוועדה, אבל גם לשרית.

אלעד כהנא: אנחנו בקשר ישיר עם המשטרה ועם משרד המשפטים בנוגע לסחר.

אלעד כהנא: ותודה לשרית שמסיימת בקרוב את תפקידה.

אלעד כהנא: אני רוצה לדבר בקצרה על מהגרי עבודה, מה שמכונה עובדים זרים.

אלעד כהנא: אני חושב שהרבה פעמים הדיון הציבורי לפחות בסחר בבני-אדם נוטה להתמקד בתופעות מאוד פסולות, מאוד מכוערות, אבל תופעות מסוימות.

אלעד כהנא: אני חושב שאחד האתגרים במאבק בסחר בבני אדם, הוא להתייחס לסוגיית מהגרי העבודה.

אלעד כהנא: אנחנו מדברים על תופעה שבסך הכול, אני חושב, בציבוריות לא נתפסת כשלילית, בניגוד להגעה לצרכי זנות שאוטומטית, אני חושב, הציבור כן מבין את הבעייתיות פה.

אלעד כהנא: הגירת עבודה בענף הסיעוד, חקלאות, בניין, בסך הכול נתפסת כעסקה לגיטימית בין הצדדים, בין עובד למעסיק, לא כאתר שמתרחש בו תופעת סחר או עבדות.

אלעד כהנא: אני חושב שזה אחד האתגרים הגדולים.

אלעד כהנא: בוודאי שלא כל מהגרי העבודה, או העובדים הפלסטינים שגם אותם צריך להזכיר, הם קורבנות סחר, זה ממש לא הסיטואציה, ובוודאי שלא כל המעסיקים הם כאלה.

אלעד כהנא: אבל מדובר בקבוצה מאוד פגיעה שהרבה פעמים זה תלוי כמובן במי מדובר.

אלעד כהנא: מגיעים לכל מיני הסדרים שמלכתחילה בגלל מבנה העסקה שלהם, בגלל מבנה ההגירה שדרכו הם הגיעו, מייצר תשתית מאוד נוחה לנצל אותם באופן שכמובן פוגע בזכויות שלהם, ובמקרה קצרה, הוא מביא גם לזה שהם קורבנות עבדות וסחר.

אלעד כהנא: אני חושב ששתי התופעות הבולטות שחשוב להזכיר הן שיעבודי חוב בחלק מהמסלולים.

אלעד כהנא: מדובר על חלק לא מבוטל.

אלעד כהנא: מהגרי עבודה מגיעים לישראל עדיין בהליך גיוס פרוץ שבמסגרתו נדרשים לשלם סכומי כסף מאוד גבוהים תמורת היכולת להגיע לישראל לעבוד פה, סכומים שמשולמים על ידי נטילת הלוואות שמשעבדות את העובדים לחובות, ומאוד מקטינים את היכולת שלהם בעצם לסיים את העבודה.

אלעד כהנא: אם הם יחזרו למדינת המוצא שלהם, הם לא כבר לא יוכלו להשתכר בשכר כזה, הם לא יוכלו להחזיר את החוב.

אלעד כהנא: הבעיה השנייה הסדרי קבילה, שגם כאן זה תלוי בהסדר שאנחנו מדברים.

אלעד כהנא: אבל הסדרים שתשתית מבחינת הרגולציה שהמדינה יצרה, לא פעילות עבריינית, לא כלום, תשתית מייצרים מצב שבו עובד אם הוא מתפטר או מפוטר כי הוא מסרב להיענות למעסיק שלו, פשוט יגורש.

אלעד כהנא: הוא לא יכול לעבור מעסיק, במצב הזה זה יוצר את אותה סיטואציה שבה עובד בעצם מה שבג"ץ אמר כבר לפני 20 שנה – אוזנו רצועה על המעסיק, זה התשתית שהמדינה יצרה עוד הרבה לפני שאנחנו מגיעים לפעולות אכיפה, ביקורת, ופיקוח כמו שצריך, כלומר, גם באמת יש קשיים פה מבחינת תרגום וכו'.

אלעד כהנא: אנחנו ב"קו לעובד", בקשר רציף עם חוליית הסחר, וגם משרד המשפטים.

אלעד כהנא: באמת, שיתוף פעולה מאוד טוב לזיהוי קורבנות, ואני מניח, מה שהמשטרה עושה בהמשך הוא גם הליכי אכיפה.

אלעד כהנא: אבל צריך להבין שכשהתשתית היא בעייתית, כשהרגולציה שהמדינה יצרה היא שמייצרת את המצב הזה, היכולת לנקוט בהליכי אכיפה אפקטיביים היא מאוד קשה.

אלעד כהנא: עובדים לא התלוננו.

אלעד כהנא: אף עובד שמשועבד לחובות, ו/או כבול למעסיק שלו, לא יקום ויתלונן ויסכן את סיום העסקתו וגירושו מהארץ.

אלעד כהנא: אכיפה יזומה בהקשר הזה, היא מאוד קשה.

אלעד כהנא: למשל, אם אנחנו מדברים על עובדות סיעוד שגרות בבתים של אנשים.

אלעד כהנא: על עובדי חקלאות שמפוזרים ביישובים מאוד מרוחקים, מושבים, קיבוצים.

אלעד כהנא: כיום המערך הוא – ככה לפחות אנחנו רואים – בעיקר תלוי בפניות, פניות אלינו הרבה פעמים, לפחות בענף החקלאות, "קו לעובד", ומי שאני חושב אחראי לזיהוי כל קורבנות הסחר בנושא.

אלעד כהנא: אני מודע לכך שהליכי האכיפה הם קשים בנקודות האלה, ובגלל זה בדיוק הדיון החשוב הוא בשאלת התשתית של הגירת העבודה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: יגאל דוכן, מרשות האוכלוסין.

מוסי רז: בבקשה.

מוסי רז: ביקשת להתייחס שוב, אבל יש לי שאלה אליך בנוסף להתייחסות שאתה מעוניין.

מוסי רז: נאמר שנתפס עובד, או נתפסה אישה בשדה, אחת מ-464 אלף.

מוסי רז: השם נרשם ברשות האוכלוסין, ואותו אדם, או אישה, בפעם הבאה שהם באים לישראל הם נכנסים, הם לא נכנסים?

מוסי רז: חסומים לכל החיים?

מוסי רז: איך זה הולך.

יגאל דוכן: לכן רציתי להתייחס פעם נוספת.

יגאל דוכן: אני אתייחס במיוחד לדוברת השנייה, נועה רודמן, שאמרה כמה דברים שהם לא כל כך מדויקים.

יגאל דוכן: קודם כל בנושא הכשרות, אנחנו דואגים לבצע בצורה סדורה.

יגאל דוכן: לא רק זה, אלא גם מתוכננים אחרי פסח, להיכנס למעברי הגבול בדרום לעשות רענונים מתוך ראייה שבה אכן רמון ייפתח, ופה אנחנו רוצים לרענן, ולהביא אותם לרמת כשירות יותר טובה.

יגאל דוכן: דבר שני, אמירה של מתורגמנים, זה נראה לי לא במקום, מכיוון שכל הבקרים הם דוברי אנגלית, אז אני לא יודע מאיפה האמירה הזאת שלא דוברי אנגלית.

יגאל דוכן: דבר שני, יש מספיק דוברי שפות נוספות שמסוגלים לתת את המענה לגבי התחקור.

יגאל דוכן: הרי כל אלה שמצאנו אותם תחקרנו אותם בשפתם.

יגאל דוכן: זה לא מה שנקרא – באנו ואמרנו – היא מהווה סחר בבני אדם, זה לא עובד בצורה הזאת.

יגאל דוכן: דבר נוסף שאני מוכרח להגיד, השיתוף פעולה באמת מאוד רציני עם משטרת ישראל.

יגאל דוכן: מה שאמרה שרית הוא אכן משקף את המצב.

יגאל דוכן: אני מוכרח להגיד שעיקר הבעיה שלנו, ואתה אמרת מהו צוואר הבקבוק, זה שיתוף הפעולה של אותן נשים.

יגאל דוכן: וזה צוואר הבקבוק המרכזי.

יגאל דוכן: זאת אומרת, אנחנו קוראים לאנשי משטרה.

יגאל דוכן: אנחנו מדווחים על היותם חשודות בסחר.

יגאל דוכן: לצורך העניין, כשמגיע החוקר המשטרתי, הן פשוט מסרבות לשתף פעולה.

יגאל דוכן: ואני מבין את הפחד שלהן מתוך סכנת החיים שלהן, זה חשוב שנדע.

יגאל דוכן: זה בנושא של חסר.

יגאל דוכן: שמעתי את הדובר האחרון, אלעד כהנא, אני לא אמון על נושא של עובדים זרים, אבל אני קצת מצוי בתחום.

יגאל דוכן: תראו, העובדים הזרים מגיעים פה בהסכמים בילטראליים.

יגאל דוכן: אז חשוב להבין שיש מהפך מחשבתי שנעשה ממה שהיה בעבר.

יגאל דוכן: זה לא אנשים שבאים בצורה לא סדורה, אלה אנשים בצורה סדורה לחלוטין.

יגאל דוכן: שנית, הסכמי הקבילה, הם הסכמי קבילה כלפי המעסיק, לא כלפי העובד.

יגאל דוכן: זאת אומרת, שהיום הסיעודי הוא מסכן יותר, מאשר העובדת הזרה.

יגאל דוכן: לכן חשוב להעמיד את הדברים על דיוקם.

יגאל דוכן: זה לא בדיוק מה שמצטייר פה.

יגאל דוכן: כאן הצטייר כביכול שמתעללים בעובדים וזה לא כך.

יגאל דוכן: לא כך הדבר.

יגאל דוכן: אני מוכרח לאזן את זה, וזה קצת מציק לי שמציגים תמונה שהייתה נכונה לפני עשר או חמש עשרה שנה, והיא לא נכונה היום.

יגאל דוכן: אני רוצה לאזן את התמונה.

יגאל דוכן: זהו.

יגאל דוכן: אם תרצה לשאול, בשמחה אענה.

מוסי רז: שאלתי על מי שנעצר.

יגאל דוכן: תראה, כל מי שנעצר, או יותר נכון לא אושרה כניסתו, זה על תקן של מסורב, הוא אוטומטית חמש שנים הקרובות לא יכול להיכנס.

יגאל דוכן: זאת אומרת, הוא נרשם במערכות והוא לא יכול להיכנס בחמש השנים הקרובות.

יגאל דוכן: לא רק זה שהוא לא יכול להיכנס בחמש השנים הקרובות, אלא לאחר מכן, אם הוא ירצה להיכנס, עליו להגיש בקשה.

יגאל דוכן: זאת אומרת, שגם לבקשה שתוגש, היא תצטרך להיבחן לאור מקרה העבר.

יגאל דוכן: זה אני חושב שנותן את המענה לשאלה שלך.

מוסי רז: תודה רבה.

מוסי רז: בבקשה, עו"ד דינה דומיניץ, מתאמת את המאבק בסחר בבני אדם, משרד המשפטים.

מוסי רז: אני מודיע מראש, לא אוכל לאפשר לכולם לדבר.

מוסי רז: אני צריך לסיים את הדיון עוד מספר דקות.

דינה דומיניץ: תודה.

דינה דומיניץ: בכל זאת, היה נראה לי חשוב כמתאמת המאבק הממשלתי בסחר בבני אדם במשרד המשפטים להגיד כמה מלים.

דינה דומיניץ: שמענו פה המון סוגיות, וזה רק חלק קטן מהמערך המאוד גדול בממשלה שמטפל בנושא הזה של סחר בבני אדם שהוא נושא שהיה חשוב לממשלות ישראל לאורך השנים.

דינה דומיניץ: חשוב לי ממש בשתי דקות לתת רקע על העבודה שאנחנו עושים בתחום הזה, שהיא עבודה שנעשית בשיתוף יחד עם הארגונים, ועם הרבה מאוד שחקנים נוספים.

דינה דומיניץ: הזכירה נועה רודמן ממטה המאבק שאין תוכנית.

דינה דומיניץ: אני רוצה לדייק ולומר שבשנת 2019, ממשלת ישראל העבירה החלטת ממשלה 4463 שאישרה תוכנית לאומית חדשה למאבק בסחר בבני אדם על כל צורותיו.

מוסי רז: התקציב להחלטה הזו התקבל?

דינה דומיניץ: באותו זמן, כידוע לכולנו, ב-2019, לא היה תקציב מדינה, ולכן, אי-אפשר היה לתקצב את ההחלטה הזו, וגם לא הייתה ממשלה קבועה כפי שכולנו יודעים במשך כמה שנים עד לאחרונה.

דינה דומיניץ: ולכן, באותה החלטת ממשלה, הממשלה הורתה לנו לגבש תוכנית יישום שתהיה מתוקצבת ואופרטיבית.

דינה דומיניץ: בשנתיים האחרונות, זה בדיוק מה שאנחנו עושים באמצעות צוותי עבודה שהוקמו תחת ועדת המנכ"לים הקבועה שגם היא הוקמה בהחלטת ממשלה אחרת.

מוסי רז: לא הבנתי.

מוסי רז: עכשיו, יש תקציב או אין תקציב?

דינה דומיניץ: אני מנסה להסביר.

דינה דומיניץ: אם תיתן לי דקה, אענה על כל השאלות.

מוסי רז: אני אתן לך.

דינה דומיניץ: החלטת הממשלה ב-2019, הורתה לנו לגבש תוכנית יישום.

דינה דומיניץ: ועדת מנכ"לים יושבת, ועדת מנכ"לים קבועה לנושא המאבק בסחר בבני אדם בראשות מנכ"ל משרד המשפטים, ובהשתתפות של 11 מנכ"לים אחרים של משרדי ממשלה.

דינה דומיניץ: זה רק ככה להמחיש את רוחב היריעה.

דינה דומיניץ: אני לא חושבת שיש הרבה תחומים אחרים בממשלה שיושבים כל כך הרבה משרדי ממשלה ונותנים דעתם לנושא כל כך חשוב.

דינה דומיניץ: ועדת המנכ"לים הקימה צוותי משנה שכל צוות לקח יעד מרכזי מתוך התוכנית הלאומית.

דינה דומיניץ: התוכנית הלאומית מתייחסת לכל סוגי הסחר.

דינה דומיניץ: היא מפורטת לרבדים של מניעה, אכיפה, הגנה על קורבנות, בכל אחד מהרבדים נעשה ניסיון מאוד גדול להתאים את המענים ואת הסיוע שאנחנו נותנים לדפוסים החדשים שאכן נתפסים כל הזמן בשטח ומושפעים ממגמות גלובליות גם בנוסף לזה.

דינה דומיניץ: ועדת מנכ"לים הקימה צוותי משנה, שכאמור, כל אחד מהם לקחת את אחת מהמטרות המרכזיות בתוך התוכנית הלאומית.

דינה דומיניץ: קיים דיונים.

דינה דומיניץ: הסתכל על המודלים הקיימים כבר מזה 15 שנים, והמליץ על המלצות איך לשנות ולשפר ולטייב את המצב, כולל המלצות שדורשות תקציב, המלצות שדורשות עוד משאבים.

דינה דומיניץ: ביום שני האחרון ב-28 לפברואר, התכנסה ועדת המנכ"לים, ובעצם אישרה את כל המלצות הצוותים שהן מהוות את הבסיס לתוכנית היישום.

דינה דומיניץ: ועכשיו כל משרד שבעצם נמצאות ההמלצות בתחום אחריותו, וחלק גדול מההמלצות מתייחס לחלק מהטענות שעולות כאן.

דינה דומיניץ: אם יהיה לי זמן אוכל לענות.

דינה דומיניץ: אבל המתווה הוא כזה.

דינה דומיניץ: והמתווה שאושר הוא כזה.

דינה דומיניץ: עכשיו נפתחים דיוני התקציב ל-23, 24.

דינה דומיניץ: כל המשרדים בעצם שנדרשים להם תקציבים נוספים, או משאבים נוספים של כוח אדם כדי לעמוד בהמלצות, הצטרכו לתעדף את ההמלצות האלה, ולהביא אותן לדיון.

דינה דומיניץ: לאחר מכן, אנחנו נקדם החלטת ממשלה חדשה, שבעצם תעגן את תוכנית היישום.

דינה דומיניץ: אז מבחינתנו, יש שם המלצות שאושרו כרגע על-ידי ועדת המנכ"לים, שהן המלצות מאוד מהפכניות בכל אחד מהתחומים שדובר עליהם.

דינה דומיניץ: למשל, בתחום שעלה גם במשרדים, בפניות של חברי הכנסת לפני, הנושא של הפטור מאשרות תייר, שבעצם מהווה מין פאסו ולטיטור כזה לקלות הכנסה של קורבנות סחר לישראל, בעיקר לתחום סחר לזנות אבל לא רק.

דינה דומיניץ: בתחום הזה, למשל, הוחלט על הקמת צוות משותף עם משרד החוץ.

דינה דומיניץ: יושבת לידי עם רשות האוכלוסין וההגירה שיעשה בחינה עתית של כל הסכמי פטור האשרות שקיימים, ויוודא גם בהסכמים פוטנציאליים חדשים שנכנסים לשם תיקים שמאפשרים ניטור, מאפשרים מעקב.

דינה דומיניץ: צריך להבין שאומנם יש אינטרסים לגיטימיים לקידום ההסכמים האלה, אבל מצד שני, זה באמת מגביר את התופעות שאנחנו רואים של סחר בבני אדם.

דינה דומיניץ: אנחנו צריכים לתת לזה את הדעת גם ברמת המשאבים, ההכשרות שדיבר עליהן יגאל דוכן.

דינה דומיניץ: כל הנושאים האלה נמצאים בתוך התוכנית הלאומית.

דינה דומיניץ: נמצאים בתוך עבודה.

דינה דומיניץ: אנחנו כמובן ממשיכים בכל הכוח קדימה.

דינה דומיניץ: נשמח מאוד להיעזר גם בכם, בחברי הכנסת, כשתגיע הצעת המחליטים לממשלה עם תוכנית היישום בקיץ אחרי דיוני התקציב.

דינה דומיניץ: תודה.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: אני רוצה לסכם.

מוסי רז: ראשית, ברכות לצוותים שקיבלו את ההמלצות לפי החלטת הממשלה 4463, ואני מקווה באמת שיימצא התקציב לשנת 2023.

מוסי רז: אני אשמח.

מוסי רז: אני בטוח שגם הוועדה נשמח להיות מעורבים בזה אם יש בעיות לשמוע, היכן יש בעיות ולפעול מול המשרדים, ומול משרד האוצר כדי לקדם את הדברים האלה.

מוסי רז: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח מה שאיני יודע.

מוסי רז: בעיות שקיימות או לא קיימות לגבי הכשרות, או מתורגמים, אבל דבר אחד בטוח - ב-2019 – נתפסו יותר מפי שתיים קורבנות סחר מאשר ב-2017.

מוסי רז: אני לא בטוח שמעיד רק על עלייה ברמת ההכשרה, אולי, הלוואי, אני לא יכול לדעת, אין לי מושג.

מוסי רז: אבל ייתכן שזה גם מעיד על זה שלפחות ב-2019, לפני הקורונה, אני ממש לא יודע מה קורה אחרי הקורונה, אני לא יודע מה גורמת המלחמה באירופה, וזה מוקדם מדיי לדעת.

מוסי רז: אבל לפחות הרי ב-2019, ייתכן מאוד שגם הייתה עלייה משמעותית בניסיונות להבריח קורבנות של סחר בכלל, בעובדים, באדם, בנשים.

מוסי רז: הדבר האחרון שבאמת אני מציע שייבדק, הנושא של האשרות לשנת השיקום, זה דבר מאוד חשוב, אנשים שנפגעו כאן.

מוסי רז: לא חשוב, ברור שזה לא בכלל אזרחים ישראלים אלה שעושים את זה, זה לא רלבנטי, אבל נפגעו כאן ישוקמו.

מוסי רז: אני אמליץ ליושב-ראש הוועדה לקבוע דיון בעתיד לשמוע על ההתקדמות של צוותי היישום של 4463, זה אומנם לא לוועדה הזו, אבל אני אשמח באופן אישי.

מוסי רז: אני בטוח שגם חברת הכנסת בזק להיות מעורב בנושא מעקב של התקצוב, כי כל הכבוד להחלטות שהן בטוח טובות, בלי שראיתי אותן, אבל הן בטוח טובות, לא יהיו שוות הרבה ללא התקצוב.

מוסי רז: אני מודה לכולם על ההשתתפות.

מוסי רז: מתנצל ממי שנמנע ממנו לדבר.

מוסי רז: מתנצל שהדיון היה מהיר כפי שהוא היה צריך להיות.

מוסי רז: תודה.

מוסי רז: הישיבה נעולה.