ועדת המשנה לתקציבי הספורט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 7, 2022-02-22 14:15

סימון דוידסון: צהרים טובים לכולם.

סימון דוידסון: אני מתכבד לפתוח את הדיון בוועדת המשנה לספורט, בנושא שמבחינתי הוא החשוב ביותר לעתיד הספורט הישראלי ולעתיד ילדי מדינת ישראל, לא רק לספורט הישראלי.

סימון דוידסון: כאחד שרדף אחרי מינהל הספורט כל חייו בתפקידיו הקודמים כיו"ר האיגוד, כמנהל אגודה, ואין כמוני שמבין את המצוקה האדירה שיש במדינת ישראל בנושא של מתקני ספורט.

סימון דוידסון: צריך להבין, חברים, המצוקה הזאת לא התחילה אתמול בבוקר.

סימון דוידסון: מדובר על עשרות שנים שהספורט הישראלי ובכלל ההגדרה הזאת של ספורט לילדים שלנו במדינת ישראל הוא מין "ילד חורג" שזורקים לו כמה שקלים ואומרים לעולם הזה של הספורט – תסתדרו.

סימון דוידסון: אבל אי אפשר להסתדר עם מעט כסף.

סימון דוידסון: ובסוף, אנחנו מקבלים דוחות ומבינים שבמדינת ישראל חסרים 2,500 אולמות.

סימון דוידסון: זה אומר שב-2,500 במדינת ישראל אין אפילו אולם לעשות שיעור חינוך גופני מינימלי, שכל ילד בעולם המודרני זכאי לו.

סימון דוידסון: 52% מבתי הספר במדינת ישראל – אין להם אולם.

סימון דוידסון: אנחנו מבינים שבמדינת ישראל יש חמישה אצטדיוני אתלטיקה מוארים, מסודרים, כמו שצריך לעשות תחרויות – בכל מדינת ישראל חמישה.

סימון דוידסון: אנחנו יודעים מתפקידי הקודם שחסרים במדינת ישראל – אני לא אגיד עשרות בריכות אבל לפחות 15 בריכות לאגודות שחייה כדי שהעולם הזה של השחייה יתקיים כמו שצריך, ויושבים פה נציגים של ראשי ערים, של עיריות, ואני שמח שהגעתם.

סימון דוידסון: יושב פה ספורטאי שעשה עבודה גם והוא אלוף ישראל באתלטיקה מהדרום, מהפריפריה.

סימון דוידסון: יושב פה אמיר סולרסקי, ששנים מתעסק בנושא הזה של מתקנים, ויושבים פה נציגים של מינהל הספורט, בראשם דניאל ארץ קדושה, שאחראי על עולם המתקנים כבר הרבה מאוד שנים.

סימון דוידסון: אני חוזר שוב על המשפט שאני אומר בכל פתיחת וועדה: סימון דוידסון לא נגד מינהל הספורט, לא נגד מינהל הספורט, אני בעד.

סימון דוידסון: אני רוצה לעזור, אני רוצה להביא יותר כסף, יותר תקציבים כי מגיע לנו, מגיע לספורט הישראלי יותר כסף ולא 0.18% מתקציב המדינה שיהיה צבוע לספורט.

סימון דוידסון: הרבה יותר מזה, כמו במדינה נורמלית, אני לא אגיד איטליה וצרפת וארצות-הברית אבל כמו יוון אנחנו כן יכולים להיות.

סימון דוידסון: 0.6, 0.8 מתקציב המדינה שיהיה לספורט.

סימון דוידסון: וזו הדרישה שלי ושל חברי הכנסת שמצטרפים אלי, ויש פה הד גדול למען הספורט בכנסת ישראל.

סימון דוידסון: אז היום אנחנו מתחילים סדרה של דיונים בנושא מתקנים.

סימון דוידסון: אני בטוח שלא נסיים אותה היום אבל אנחנו נדון וניכנס לעומק, ואנחנו נבין כמה כסף אנחנו צריכים כדי לגשר קצת על הפערים שנוצרו, ונבין את המשמעויות של העיריות ושל הרשויות העירוניות.

סימון דוידסון: וכן, גם נשמע ספורטאים.

סימון דוידסון: אז נתחיל קודם כל עם מינהל הספורט, עם דניאל ארץ קדושה, שיציג את המצגת של מינהל הספורט.

סימון דוידסון: יש לנו זמן עד 15:30.

סימון דוידסון: כל מי שרוצה לדבר – אני מבקש דרך אוריין שיושבת פה, להגיד לה את השם, היא תעביר לי את זה ולכל אחד תהיה זכות דיבור וככה נקדם את הדיון.

סימון דוידסון: דניאל, בבקשה.

דניאל ארץ קדושה: (באמצעות מצגת) תודה לך, אדוני היושב-ראש.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו נעבוד לפי המצגת.

דניאל ארץ קדושה: ברשותך, אני אגיע מהר מאוד לעיקר כי השקפים הראשונים הם בעיקר תהליך.

דניאל ארץ קדושה: חשוב לי שיראו את ברפרוף אבל נגיע מהר מאוד לעיקר.

דניאל ארץ קדושה: אז תעבור לשקף הראשון – אנחנו רוצים לומר מה אבני הדרך המרכזיות בשנים האחרונות: מהתכנית ב-2020 שהייתה ב-2010 ב”טוטו”, לאחר מכן תכנית 2027, שנעשתה ב-2016.

דניאל ארץ קדושה: ב-2019 האחריות לנושא של המתקנים עברה למשרד הספורט, וכרגע אנחנו על סף הכנת תכנית מתקנים חדשה שנקראת "תקנית מתקנים לאומית 2031".

סימון דוידסון: רק תסביר את נושא המעבר מה”טוטו” למינהל הספורט, שאנשים יבינו.

סימון דוידסון: לא כולם מבינים מה זה.

דניאל ארץ קדושה: אני אסביר: הרי עיקר תכנית המתקנים – ה”טוטו” טיפל בכל הנושא של הקמת מתקנים מהסמכות שלו כתאגיד ממשלתי.

דניאל ארץ קדושה: אחוז מהרווחים של ה”טוטו” הלכו לחלוקה להקמת מתקנים, חלק הלך גם לנושא של פעילות.

דניאל ארץ קדושה: ב-2016 נעשתה רוויזיה בתכנית המתקנים והושקה תכנית חדשה שנקראת "תכנית המתקנים 2027", שלמעשה אנחנו עד 2019 היינו תחת התכנית הזאת, ומ-2019 אנחנו בפטור מתכנית וללא תכנית מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: החוק מחייב אותנו להוציא תקציב למתקנים אך ורק על-פי תכנית מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: בהיעדר תכנית מתקנים, אנחנו לא יכולים להוציא אפילו קול קורא אחד, ולכן אנחנו בהליכים מהירים מאוד מנסים לגשר על הפער ולהרים את התכנית לחתימת שרים, כפי שחוק הספורט מחייב.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו מקווים שבתקופה הקרובה של החודש הקרוב תהיה תכנית מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: מה התפקיד של התכנית הלאומית?

דניאל ארץ קדושה: השקף אומר את שלו, אני אגיד את זה אחרת:

דניאל ארץ קדושה: תפקיד תכנית המתקנים לשרת את עולם הספורט, לתת לו את הכלים להגיע להצלחה בכל המישורים – במישור המקומי ובמישור הבינלאומי.

דניאל ארץ קדושה: זה התפקיד של המשרד, כמו שאני רואה אותו ושל תכנית המתקנים – המקור לחזק את כל עולם הספורט באמצעות המתקנים.

דניאל ארץ קדושה: אגב, זה מתקנים וגם הצטיידות.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו נותנים בתכנית החדשה, הקמנו צוות היגוי שארחיב עליו בהמשך, ואנחנו נותנים מענה לשלושה סוגים של ספורט: ספורט הישגי, שהוא הנבחרות והעילית.

דניאל ארץ קדושה: ספורט תחרותי, שהוא כל מה שקשור לתחרויות בענפים המוכרים, וספורט קהילתי, שהוא ספורט פתוח, חופשי לכל אחד.

דניאל ארץ קדושה: התהליך שבוצע – אני אעשה אותו בזריזות – אנחנו למעשה הקמנו ועדת היגוי שהיו בה 25 חברים מרשויות מקומיות, מאיגודים, מהוועד האולימפי, איל"ת, פאראלימפי – כולם היו שותפים, אגב גם יושבים כאלה שהיו שותפים בצוותה ההיגוי, וצוות ההיגוי הזה הוביל אותנו לעקרונות של תכנית מתקנים, והעקרונות האלה למעשה היו המפתח לכתיבת מסמך משפטי שהוא תכנית המתקנים.

דניאל ארץ קדושה: הפועל היוצא שלו, שנציג בהמשך, זה האקסל, שהוא הפיזור התקציבי על פני 10 שנים של תכנית ההקמה.

דניאל ארץ קדושה: אז אנחנו הקמנו צוות היגוי, נועצנו עם כל ענפי העל והמועדפים.

דניאל ארץ קדושה: עם כולם ישבנו, לפעמים גם יותר משתיים, שלוש ישיבות.

דניאל ארץ קדושה: קיבלנו מהם את התכניות האסטרטגיות.

דניאל ארץ קדושה: ישבנו גם עם כמה ראשי רשויות, ובהמשך גיבשנו עקרונות לתכנית.

דניאל ארץ קדושה: הצגנו אותה פעמיים למועצה הלאומית לספורט, ולאחר מכן המשרד הכין באמצעות היועצים המשפטים את המסמך המשפטי שהוא תכנית המתקנים.

דניאל ארץ קדושה: הבאנו אותו להכרעת השר, היו מספר דיונים עם השר ולאחר מכן, הפצנו אותו למרות שהחוק לא מחייב את המשרד.

דניאל ארץ קדושה: השר עמד על זה שהתכנית תעבור הערות ציבור, ובימים האחרונים סיימנו את השלב של הערות הציבור וקיבלנו חלק מהדברים מהציבור, החכמנו, הטמענו בתכנית ואנחנו כרגע בשלב של העברה למשרד המשפטים, לסגירת קצוות עם משרד האוצר ומשרד המשפטים כדי להחתים את השרים ולתת לזה תוקף.

דניאל ארץ קדושה: אז אנחנו למעשה בשלב האחרון של הכנת התכנית.

דניאל ארץ קדושה: בישיבה שישבנו עם כל ענפי העל והמועדפים, למעשה קיבלנו מהם את הצרכים ל-10 השנים הקרובות.

דניאל ארץ קדושה: ממש ישבנו עם כל אחד מהם בישיבות מאוד ארוכות על פני תקופה, ואז כימתנו את זה לתקציב, והגענו לתקציב של כמעט חמישה וחצי מיליארד שקל להיום, כסף של היום, מה צריך.

דניאל ארץ קדושה: בחלוקה שחילקנו את זה, להישגי צריך כ-650 מיליון, לתחרותי כארבעה וחצי מיליארד ולקהילתי כחצי מיליארד.

דניאל ארץ קדושה: מאחר ולמקורות התקציביים שלנו, כולל את התוספת לחברה הערבית כולה – כלומר לערבית, הדרוזית, הצ'רקסית והבדואית – אנחנו מגיעים בערך לכמעט שלושה מיליארד שקלים – זה מה שיש לנו מקורות, ולכן אנחנו בחוסר - -

סימון דוידסון: זה ל-10 שנים.

דניאל ארץ קדושה: ל-10 שנים.

דניאל ארץ קדושה: תכנית החברה הערבית היא לחמש שנים ולדרוזית היא לשנתיים הקרובות – השנה ושנה הבאה.

דניאל ארץ קדושה: למעשה, חסרים לנו למעלה משניים וחצי מיליארד שקל מקורות, זה לא כולל את כל מה שקשור למוסדות חינוך, תראו בשורה הבאה.

דניאל ארץ קדושה: מוסדות חינוך לבד, אם אנחנו רוצים לסגור את הפער של ה-2,500 אולמות ספורט שחסרים היום וכל שנה עוד 170 בתי ספר חדשים מוקמים, ואנחנו מתואמים בזה עם משרד החינוך, אז המשמעות היא ששניים וחצי מיליארד שחסרים, נוספים על זה בין 10 ל-12 מיליארד שקלים למוסדות חינוך כתמיכה, לא עלות.

דניאל ארץ קדושה: העלות של ההקמה היא כמעט כפולה – למעלה מ-20 מיליארד שקל, זו העלות של כ-2,500 מוסדות חינוך.

דניאל ארץ קדושה: בתמיכות – אם לקחנו תמיכה ממוצעת לאולם אז זה בערך בין 10 ל-12 מיליארד שקל פער רק למוסדות חינוך.

דניאל ארץ קדושה: ולכן, הסיכום התקציבי שלנו ל-10 שנים הוא מוחרג ממה שנקרא "פלטים", מקיצוצים, והוא לא יקוצץ.

דניאל ארץ קדושה: הוא 265 מיליון שקלים לשנה נקי, על זה יש כל שנה תוספות כאלה ואחרות שמגיעות מכל מיני מקורות.

דניאל ארץ קדושה: המשרד קיבל כרגע תוספת מיידית לתכנית החומש 240 מיליון ועוד 4.5 מהקואליציוני, יש את זה בהמשך, ויש לנו כמעט שלושה מיליארד מקורות.

דניאל ארץ קדושה: השקף הבא – המחסור, אמרתי אותו, כמעט 2,500.

דניאל ארץ קדושה: אלה הנתונים רק לאולמות, אני לא מדבר על מתקני ספורט אחרים במערכת החינוך.

דניאל ארץ קדושה: אולמות בלבד, וכמובן שיש צורך גם במתקנים נוספים.

דניאל ארץ קדושה: השקף הבא – עקרונות התכנית: אמרנו תקציב – קצת פחות משלושה מיליארד מחולקים ל-10 שנים, מתוך זה 241 מיליון תוספת לחברה הערבית ממשרד האוצר, ארבעה וחצי מהקואליציוני.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו מדברים על תמהיל שלנו, שהוא לפי תכנית המתקנים: 60% הולך לתחרותי, 20% לספורט ההישגי ו-20% לקהילתי על-פני 10 שנים.

דניאל ארץ קדושה: בשנה מסוימת זה יכול להשתנות קצת אבל על-פני 10 שנים אלה האחוזים שנקבעים.

דניאל ארץ קדושה: שיטת הזכאויות שהייתה בשתי התכניות הקודמות – הייתה רשימה לפי אקסל לרשויות, כמה מגיע להן לאולמות ספורט, כמה מגיע להן למגרשי כדורגל – השיטה זאת מתבטלת בתכנית החדשה אבל בתכנית החדשה נקבעה הוראת מעבר לשנתיים לאולמות בלבד.

דניאל ארץ קדושה: כלומר, מאחר ואנחנו לא הודענו מראש שאנחנו עומדים לחתוך את העניין הזה, ניתנות שנתיים לרשויות שעדין יש להן זכאויות מהתכניות הישנות ומי שירצה יגיש בקשה ויקבל תעדוף לקבל את האולמות שעדין לא ניצל אותם.

דניאל ארץ קדושה: זה הכל.

דניאל ארץ קדושה: הענפים שנכנסו לתוך מה שנקרא התקצוב ל-10, ואציג את זה בהמשך, היו ענפי העל והענפים המועדפים.

דניאל ארץ קדושה: השקף הבא – מהם השינויים המרכזיים בהוראות למעבר לניצול זכאות – כמו שאמרתי, ביטול הזכאויות, תוספת תמיכה למתקנים בטופוגרפיה הררית, דבר שלא היה אצלנו במשרד.

דניאל ארץ קדושה: כלומר, מצאנו בכל מיני מקומות שסיירנו ובדקנו והצגנו את זה למשרד להכרעת שר, שהרבה מאוד מהתקציבים של רשויות שנמצאים בטופוגרפיה הררית – למשל, נוף הגליל, נצרת, היינו בעין מאהל, הם נמצאים בזוויות מאוד חדות ורק הקירות תומכים, ולפעמים זה עשרות-מיליונים.

דניאל ארץ קדושה: ולכן, אנחנו עובדים עם אותה טבלה לתקצוב טופוגרפי-הררי כמו משרד השיכון וכמו משרד החינוך.

דניאל ארץ קדושה: יש טבלה, וגם אנחנו נחיל את זה בתוספת תמיכה לנושא של טופוגרפיה הררית.

דניאל ארץ קדושה: דבר נוסף – אנחנו משלבים ידיים עם משרדי ממשלה וגופים אחרים כדי להגיע למצב שכל הרשויות במדד סוציו-אקונומי אחד עד ארבע, כולן, בלי יוצא מהכלל, זה 112 רשויות מכל החברה הישראלית, גם בחברה היהודית, גם בחברה הערבית, גם הבדואית והדרוזית והצ'רקסית – כולן, מי שבאחד עד ארבע – יקבלו מאתנו ליווי בנושא של הצרכים שלהן.

דניאל ארץ קדושה: נסייע להן לזהות מה הצרכים, נסייע להן להגיש בקשה, נסייע להן להשלים מסמכים ונציב מול כל רשות כזאת בן אדם שאנחנו קוראים לו "ממצה תקציבים", שהוא זה שיהיה הנציג שלנו בכל רשות.

סימון דוידסון: זה עד דרגת למ"ס ארבע.

דניאל ארץ קדושה: עד ארבע.

דניאל ארץ קדושה: אני לא חושב שלמ"ס חמש, דוגמת באר-שבע, צריכה מישהו מטעמנו שילווה אותה.

דניאל ארץ קדושה: חבל על התקציב וחבל על הבן אדם.

קריאה: קוראים לזה ממצה?

דניאל ארץ קדושה: כן, ממצה תקציבים.

דניאל ארץ קדושה: הרעיון הוא שאותו אדם יסייע לרשות, הוא יוביל אותה, יכוון אותה.

דניאל ארץ קדושה: הוא יהיה איש שלהם אצלנו ואיש שלנו אצלם.

דניאל ארץ קדושה: אגב, הוא לא רק יהיה שלנו, הוא יהיה מהמשרד לשוויון חברתי, הוא יהיה ממספר - -

סימון דוידסון: איזה משרדים מעוגנים אתכם בשולחן העגול?

דניאל ארץ קדושה: כרגע שוויון חברתי.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו רוצים לעשות את זה גם עם נגב-גליל - -

סימון דוידסון: שוויון חברתי זה תכנית החומש.

דניאל ארץ קדושה: בשולחן העגול יש איתנו נגב-גליל, שוויון חברתי - -

סימון דוידסון: מה נגב-גליל עוזרים?

דניאל ארץ קדושה: יש להם תקציבים למתקני ספורט.

סימון דוידסון: ואתה יודע כמה כסף הם מעבירים?

דניאל ארץ קדושה: זה לא קבוע אצלם כי זה לא תקנות שקבועות כמו אצלנו, אצלם זה כסף שנקרא "לא צבוע", ולכן זה נתון לשינויים.

סימון דוידסון: מה החלום שלכם מהם, אתה יודע?

דניאל ארץ קדושה: החלום שלנו זה בעיקר הנושא של אולמות ספורט במוסדות חינוך.

דניאל ארץ קדושה: גם עם משרד החינוך יש לנו ישיבה, עם מינהל הפיתוח.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו רוצים לעשות מצב שבו נגיע מול האוצר לסיכום של חמש עד שמונה שנים לתכניות, כשכל משרד ייתן סכום מסוים ונעשה כל שנה 200, 300 מיליון שקל לשנה כדי שנוכל איך שהוא – לא נסגור את הפער הזה.

דניאל ארץ קדושה: מי שחולם שיהיה לנו תוך חמש, שמונה שנים סדר גודל של 12, 15 מיליארד שקל – לא יהיה לנו.

דניאל ארץ קדושה: אבל אם נסגור את זה בעוד 500, 600 אולמות בחמש השנים הקרובות, זו תהיה בשורה אדירה.

עלי סלאלחה: יש סדר עדיפויות?

דניאל ארץ קדושה: קודם כל, למ"סים נמוכים, זה כלל קבוע – מלמעלה למטה.

דניאל ארץ קדושה: אז אמרנו ליווי רשויות – התכניות הקודמות בעיקר נתנו מענה לאולמות ומגרשי כדורגל, ואנחנו נכנסנו כמעט לוורסיה שלמה של מתקנים שנציג אותה בהמשך באקסל.

דניאל ארץ קדושה: תיקי מוצר ואומדנים – אנחנו נעדכן גם את האומדנים כי האומדנים נמצאים בחסר מ-2016, וכמובן בקרה – אנחנו נעשה בקרה עם על תחזוקה של המתקנים.

דניאל ארץ קדושה: ניקח חברה, יכול להיות שניקח אותה במכרז או מכרז קיים, שתעשה מדגמית כל שנה ביקורת במתקני ספורט קיימים, ותיתן לנו דוחות מה קורה שם.

דניאל ארץ קדושה: על הוראות המעבר אני מדלג.

סימון דוידסון: מה עם נושא המצ'ינג?

סימון דוידסון: הוא נשאר כמות שהיה?

דניאל ארץ קדושה: אני אציג אותו: יש טבלה שנותנת תעדוף ללמ"סים הנמוכים.

דניאל ארץ קדושה: ככל שהלמ"ס עולה אז גם - -

סימון דוידסון: זה מתחיל ב-10% ללמ"ס 1?

עלי סלאלחה: ויותר מזה אני אגיד לך: מועצות אזוריות באזורי עדיפות לאומית יתחילו מחמישה אחוז כי אנחנו נותנים למועצות אזוריות הקלה של חמישה אחוז, אז אני חושב למשל על אל-קסום, במדבר, במחוז דרום, שהם עדיפות לאומית והם למ"ס אחד – הם יתחילו מחמישה אחוז מצ'ינג.

עלי סלאלחה: ואם אין להם?

דניאל ארץ קדושה: אני אומר לך מניסיון שגם "מפעל הפיס" וגם נגב-גליל היו תמיד תמיד מולנו במצ'ינג לרשויות בסיוע, ואנחנו מאפשרים כפל תמיכה בעניינים האלה.

דניאל ארץ קדושה: הייעוץ המשפטי שלנו מאפשר את זה למרות שבדרך כלל אסור לעשות כפל תמיכה.

סימון דוידסון: זה מגיע עד 60% הכי גבוה?

דניאל ארץ קדושה: רק ללמ"ס 10 באזור שהוא לא אזור עדיפות לאומית כלומר, סביון וכפר-שמריהו, הם אלה היחידים שחלים עליהם 60%.

דניאל ארץ קדושה: כל השאר, הגג הוא 50%.

דניאל ארץ קדושה: זה למ"סים גבוהים, הלמ"סים הנמוכים יהיו בסדר גודל של ממוצע 25%, 30%.

דניאל ארץ קדושה: השקף הבא - תמונת מצב – יש 8,700 מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: אני אדלג על זה, יש את זה אצלנו באתר.

דניאל ארץ קדושה: מיפוי המתקנים - -

סימון דוידסון: אני חייב להגיד משהו, אמרתי לך את זה גם בדיון הקודם – אני ממש לא אוהב את הטבלה הזאת כי היא ממש לא... הנה, יושב פה הבחור מהאתלטיקה, הוא מסתכל ואומר: אתלטיקה, יש לי 51 בארץ.

סימון דוידסון: כן, אבל זה 200 מטר מסלולים.

סימון דוידסון: תזכיר לי את השם שלך?

הראל שיין: הראל.

סימון דוידסון: אז ה-51 זה כולל איצטדיונים שאין תאורה וזה 200 מטר, ולא כולם לאתלטים.

דניאל ארץ קדושה: כן, כן, אבל לעשות תאורה זה לא כמו להקים מגרש שלם.

סימון דוידסון: יושב פה מנכ"ל איגוד השחייה, הוא רואה 570 בריכות.

סימון דוידסון: ..

דניאל ארץ קדושה: יושבים פה שניים, מנהלי מחלקות מרשויות שהם די ותיקים – אני רוצה להגיד לך שהמיפוי נמצא בידיים שלהם, הם אלה ששולטים במיפוי של אותה רשות, ואנחנו לאט-לאט מנתבים את הנתונים.

דניאל ארץ קדושה: עד לפני מספר שנים לא היה מיפוי מתקנים - -

סימון דוידסון: אז רק לציין לפרוטוקול שהמיפוי הזה הוא לא מיפוי למען הספורט אלא זה מה שיש בארץ.

סימון דוידסון: בריכות עגולות, בריכות משושות, בריכות מרובעות - -

דניאל ארץ קדושה: יחד עם האיגוד אנחנו הולכים לסדר את זה גם.

סימון דוידסון: בריכות עם מזרקות גם.

דניאל ארץ קדושה: עד סוף השנה, אני מבטיח לך שיהיה מיפוי הרבה יותר מדויק.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו נעשה את זה גם מול האיגודים, זו אחת מהמסקנות שלנו.

דניאל ארץ קדושה: טוב, עשינו את זה כדי לסייע לנושא של רצועה נפרדת לחברה הערבית בכללותה, אז היו חייבים הצדקה משפטית כי איך תפריד את זה?

דניאל ארץ קדושה: יועץ משפטי לא אוהב רצועות נפרדות ולכן, עשינו עבודה - -

סימון דוידסון: אפשר להגדיל את זה?

דניאל ארץ קדושה: לא, אי אפשר אבל זה קיים אצלנו באתר וגם את המצגת תוכלו לקבל.

דניאל ארץ קדושה: שמנו באדום את הפערים.

דניאל ארץ קדושה: ראינו שבחברה הערבית יש פערים מדהימים, במיוחד בנושא הזה של מתקנים במיוחד.

דניאל ארץ קדושה: בכדורגל אין להם פער במגרשים, בא צטדיונים יש פער גדול מאוד.

דניאל ארץ קדושה: בריכות – כמעט לא קיים, יש פה ושם פרוביזורי, וכל מה שאתם רואים למטה כמעט לא קיים, ממש אפס.

דניאל ארץ קדושה: אין מתקנים מסוגים שונים, לא קיים כלום.

דניאל ארץ קדושה: ולכן, אנחנו קיבלנו אישור לכל אותם מתקנים שבאדום, לצאת ברצועה נפרדת כבר השנה לחברה הערבית ורק הם יוכלו להתחרות על הכסף הזה.

סימון דוידסון: זאת אומרת, בשנה הראשונה והשנייה יבנו רק בחברה הדרוזית והערבית.

דניאל ארץ קדושה: לא, לא.

דניאל ארץ קדושה: חבר'ה, יש תקציב שהוא לחברה הערבית בכללותה, ויש תקציב שהוא כלל מדינת ישראל.

דניאל ארץ קדושה: אין רק, אבל יש מוצרים מסוימים שברצועה הם יהיו רק לחברה הערבית כי הפער שם הוא כזה שגם אם תבנה שלוש שנים, חמש שנים, עדין לא תסגור את הפערים.

דניאל ארץ קדושה: ולכן, תהיה רצועה מסוימת למשל באצטדיונים – שדרוג אצטדיון, תהיה רצועה לחברה הערבית אבל גם יהיה לא לחברה הערבית שדרות אצטדיונים, יהיה מבחן שהוא גב אל גב או באותו מבחן תהיה רצועה לחברה הערבית וגם לכל החברה בכלל.

סימון דוידסון: אתה יכול להגדיל את זה?

סימון דוידסון: אני רוצה להתעכב על משהו - -

דניאל ארץ קדושה: אני חושב שהקובץ אקסל יהיה - -

סימון דוידסון: אני כבר רואה טעות בקובץ אקסל שנראה לי שזו טעות - -

דניאל ארץ קדושה: מה למשל?

סימון דוידסון: בריכות שחייה, אבל תכף נדבר על זה.

סימון דוידסון: מגרשי טניס – אני רואה בדרוזי 0.06 - -

דניאל ארץ קדושה: זה אומר שיש להם אולי שני מתקנים בכל הארץ.

דניאל ארץ קדושה: יושב פה חבר הכנסת עלי סלאלחה, שהיה מנהל בית ספר, אחד מהמנהלים המופתיים במדינת ישראל שהגיע בבית הספר שלו בבית ג'אן למקום הראשון בציונים של הבגרות.

דניאל ארץ קדושה: הוא הצטרף לכנסת ישראל ויש לו חלום, תכף הוא יסביר לכם.

עלי סלאלחה: I have a dream.

סימון דוידסון: עלי חבר יקר שלי ואיש מקסים.

סימון דוידסון: עוד מעט אני אתן לך לדבר, עלי.

סימון דוידסון: אבל הטניס למשל, אני רואה 0.06 אבל גם במגזר היהודי אני רואה שזה לא "גליק" גדול.

דניאל ארץ קדושה: זה 23, זה פי ארבע.

דניאל ארץ קדושה: זה נתון ל-10,000.

סימון דוידסון: הבנתי.

דניאל ארץ קדושה: זה כמה מתקנים יש ל-10,000 ואתה רואה שבחברה היהודית יש פי ארבע.

דניאל ארץ קדושה: אז אתה מבין שגם מספר הרשויות של החברה הדרוזית זה 18 רשויות, זה לא 200.

דניאל ארץ קדושה: זאת אומרת, לסגור פערים שם זה לא סיפור גדול, צריך רק לחשוב על זה.

דניאל ארץ קדושה: השקף הבא – אני מגיע לתכנית לחברה הערבית אם זה מעניין, אם לא אנחנו נדלג על זה.

סימון דוידסון: לא, תדלג על זה כי אני רוצה להגיע לאקסל.

דניאל ארץ קדושה: אז הלאה, דלג.

סימון דוידסון: היה דיון בשבוע שעבר.

דניאל ארץ קדושה: נכון, עשינו דיון.

דניאל ארץ קדושה: דלג, וזה למעשה האחרון, תעלה את האקסל.

דניאל ארץ קדושה: בכל מקרה, הכנתי גם את המקרה הזה ונלך לאקסל.

דניאל ארץ קדושה: האקסל הוא מספר המתקנים והתקציב ל-10 שנים – למעשה, עשינו דבר כזה: מאחר וישבנו עם כל אותם איגודים של ענפי העל והענפים המועדפים, ההחלטה הייתה להתמקד רק בהם ולא לעבור מעבר לענפים המועדפים כי אחרת גם להם, עדין שניים וחצי מיליארד שקל - -

סימון דוידסון: רק אולי כדאי להסביר מה זה ענפים מועדפים, שידעו איזה ענפים אלה.

דניאל ארץ קדושה: ענפים מועדפים, כדי להגיע למצב שבו לא יהיה מעט כסף להרבה מאוד ענפים, אז החליטו את המעט כסף שקיים לתת לאותם ענפים שוועדה החליטה שאלה אותם ענפים שיש בהם סיכויים סבירים להגיע להישגים ברמה הבינלאומית.

דניאל ארץ קדושה: יש כ-12, 14 ענפים כאלה.

דניאל ארץ קדושה: ענפי העל זה כדורגל, כדורסל כמובן, ואותם ענפים שמסומנים לא על-ידינו אלא על-ידי גוף חיצוני ועל-ידי הוועד האולימפי, הפאראלימפי ואיל"ת וגם היחידה לספורט הישגי, כענפים שכדאי, צריך ורצוי להשקיע בהם כי מהם אנחנו נגיע להישגים ברמה הבינלאומית.

דניאל ארץ קדושה: אגב, זה נותן מוטיבציה לכל אותם ענפים שהם לא מועדפים לחתור להישגים להגיע להיות ענף מועדף.

דניאל ארץ קדושה: אז אותם ענפים מועדפים נכנסו לטבלת האקסל והם אלה שתוקצבו, ועדין אנחנו בפערים של למעלה משניים וחצי מיליארד שקל.

דניאל ארץ קדושה: אם אפשר להגדיל את עמודה B – זה סוג המתקן.

דניאל ארץ קדושה: יש לנו מבחנים – אנחנו מחלקים את זה: שימו לב, יש קול שנקרא הישגי אז הנה, הסיווגים בעמודה B – תמיכה למתקנים, אז יש מתקן אזורי רב-תכליתי, שזה מתקן חדש שלא קיים.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו רוצים להגיע לחמישה מתקנים כאלה בארץ בעלות של 350 מיליון, 70 מיליון שקל למתקן.

דניאל ארץ קדושה: מילה אחת על המתקן הזה – המתקן הזה יהיה בפריסה גיאוגרפית במדינת ישראל.

דניאל ארץ קדושה: הוא יכלול על-פי האזור – אגב, אחד מתוך החמישה יהיה גם לחברה הערבית.

דניאל ארץ קדושה: הוא יכלול מספר ענפים שיהיו באותו אזור כדי להנגיש את זה לאותם ספורטאים - -

סימון דוידסון: אתה מדבר על הקומות.

דניאל ארץ קדושה: הוא יהיה בעיקר בקומות.

סימון דוידסון: אתה יודע איך זה הגיע למדינת ישראל?

סימון דוידסון: ספר להם, שידעו.

דניאל ארץ קדושה: כן, אתה.

דניאל ארץ קדושה: ..

סימון דוידסון: לפני שנתיים וחצי נסעתי לסיור באיטליה והולנד עם עופר בוסתן, גיא אטיאס ואבי בנבנשתי, לראות איך בונים מתקנים באירופה.

סימון דוידסון: למדנו באירופה, במיוחד בהולנד, שבונים לגובה.

סימון דוידסון: זה מתקנים של חמש קומות, מתקנים מדהימים, שקומה חמישית זה מגרשי כדורסל וכדוריד, אתה יורד קומה זה אומנויות לחימה שמחולקים לשלושה אולמות ענקיים.

סימון דוידסון: אתה יורד קומה, הגיל הרך ושאר הדברים האחרים.

סימון דוידסון: אתה יורד עוד קומה – זה יורד לבריכות שחייה וחדרי כושר וכך הלאה, הכל בבניין אחד.

דניאל ארץ קדושה: הרעיון הוא שגם המעטפת המקצועית תשב באותו מקום, תלווה את הספורטאים.

דניאל ארץ קדושה: טובי המומחים ישבו באזורים האלה ויתנו מענה, כמובן שכל פעם הם יתניידו בין המתקנים, וזה דבר חדש.

דניאל ארץ קדושה: דבר נוסף – מתקנים בספורט ההישג – יש לנו גם ארבעה מיליון שקל לשנה, זה קול קורא שרץ תקופה ארוכה.

דניאל ארץ קדושה: אחת לשנה אנחנו נותנים לספורט ההישג תמיכה, ביחוד בשנים שבין המחזורים האולימפיים לספורט האולימפי.

דניאל ארץ קדושה: הארבעה מיליון האלה מיועדים לציוד, לסירות, לסייף, לכל אלה שהציוד משמש כמתקן.

דניאל ארץ קדושה: אירועים בינלאומיים – אנחנו גם לזה נותנים כארבעה מיליון שקל לשנה.

דניאל ארץ קדושה: המשמעות היא שזה רק לאותם אירועים שהם ברמה של אליפות עולם או אליפות אירופה.

דניאל ארץ קדושה: לא סבבים, לא כל מה שנקרא "גרנד פרי" אלא רק אירועים שהם במסגרת אליפות או אליפות עולם.

דניאל ארץ קדושה: שדרוג תשתיות בהישגי – למכון ווינגייט אנחנו - -

סימון דוידסון: גם הכסף למכון ווינגייט זה מתוך ה-260 מיליון?

דניאל ארץ קדושה: כן, אבל לא בסכום גדול מדי.

סימון דוידסון: 71 מיליון.

דניאל ארץ קדושה: נכון.

דניאל ארץ קדושה: זה משרת את הספורט ההישגי.

סימון דוידסון: זה משרת יפה אבל מה נשאר למתקנים?

דניאל ארץ קדושה: מאיפה אתה רוצה שווינגייט יקבל?

דניאל ארץ קדושה: הוא לא יכול לקבל.

דניאל ארץ קדושה: המקור התקציבי למתקנים זו תכנית המתקנים.

דניאל ארץ קדושה: אין כסף, אף אחד לא רשאי לתת אפילו לא משרד השיכון.

דניאל ארץ קדושה: אף אחד לא רשאי לתת, אני אמרתי את זה.

סימון דוידסון: אבל הכסף הזה הוא רק לבנייה ושדרוג מתקנים או לפעילות שוטפת של המקום?

דניאל ארץ קדושה: לא.

דניאל ארץ קדושה: מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: מי שמבקר בווינגייט רואה עכשיו תנופה של מתקנים.

דניאל ארץ קדושה: המדינה בהאצת צמיחה - -

סימון דוידסון: דניאל, בוא נעבור לטבלה של כמה הולכים לבנות וכל הנושא הזה.

דניאל ארץ קדושה: זה זה, זאת הטבלה.

דניאל ארץ קדושה: זה האקסל.

סימון דוידסון: אז מה זה האקסל הזה?

דניאל ארץ קדושה: זה זה.

דניאל ארץ קדושה: אצלך הוא צבעוני.

סימון דוידסון: תגדיל את זה.

דניאל ארץ קדושה: את הצד השמאלי אני אומר בעל-פה כי אני מכיר אותו.

סימון דוידסון: תעלה קצת למעלה.

סימון דוידסון: זה לא מה שאני קיבלתי, זה משהו אחר.

סימון דוידסון: תרד קצת למטה, אני רוצה.

סימון דוידסון: .. תעצור.

סימון דוידסון: הבנתי.

סימון דוידסון: זה לא אותו דף כי פה ראיתי משהו אחר והתפלאתי.

סימון דוידסון: דניאל ברשותך, יש לנו הרבה אנשים שרוצים לדבר ורוצים להעלות את אשר על ליבם.

דניאל ארץ קדושה: אגב, רק מילה אחת: הקובץ הזה נשלח ל-1,200, 1,300 גופי ספורט, כל הרשויות המקומיות, כל ראשי הרשויות, כל האיגודים, כל גופי הרוחב וכך הלאה, לקבל מהם הערות ציבור – קיבלנו והפנמנו.

סימון דוידסון: טוב, יהיו לך הרבה תשובות לתת לאנשים אז אנחנו נתחיל קודם כל עם מאיר ממחלקת הספורט ברעננה, בבקשה.

מאיר ברנשטיין: צהרים טובים לכולם.

מאיר ברנשטיין: תודה, אדוני היושב-ראש שנתתם לי לפתוח בדברים.

מאיר ברנשטיין: אני אוסיף שני משפטים, למה אני מרגיש את עצמי יכול לדבר על מתקנים: 1.

מאיר ברנשטיין: אני יושב-ראש איגוד שופטי הכדורעף לשעבר ושופט כדורעף בינלאומי בישראל ככה שהסתובבתי מברזיל עד הודו ומאיסלנד עד סיביר, והבת שלי היא אלופת ישראל ושיאנית ישראל בקפיצה במוט ומתאמנת בחו"ל כך שאני מסתובב הרבה מאוד בחו"ל וראיתי המון מתקנים.

מאיר ברנשטיין: יש לי פה גם מאיר אליהו, מאמן נבחרת הנשים לשעבר בכדורסל – גם הוא בטח יאמר כמה מילים.

מאיר ברנשטיין: לכן, המתקנים שאתם מדברים עליהם ומה שראית לפני שנתיים, אני ראיתי כבר לפני 40 שנה בהולנד ואני רואה את זה במדינות מזרח אירופה בכמויות עצומות, בצורה הרבה יותר מורחבת ממה שתיארת פה.

מאיר ברנשטיין: דבר ראשון, אני חושב שכשיש תכנית כל-כך יפה, אנחנו צריכים לדעת שהשטחים לא שייכים למדינה.

מאיר ברנשטיין: אולי הם שייכים למינהל מקרקעי ישראל ושייכים לרשויות מקומיות.

מאיר ברנשטיין: אפשר לעשות את כל התכניות הכי טובות אבל אם לא נקבל שטחים לבנייה, לא יהיה שום דבר.

מאיר ברנשטיין: אז הכל יפה על הנייר בתיאוריה, השאלה אם התכנית יכולה לשכנע את הרשויות.

מאיר ברנשטיין: רעננה למשל, לא מסוגלת להקים מתקנים מסוימים כי הקרקע שלה מוגבלת.

מאיר ברנשטיין: אז בונים היום קומה שנייה על בית ספר ועושים דברים נכונים.

מאיר ברנשטיין: מה שתיארתם – אלה דברים שצריך לחשוב עליהם.

מאיר ברנשטיין: דבר נוסף – מה סדר העדיפות של הרשות המקומית?

מאיר ברנשטיין: זה שיש פה תכניות נהדרות – אוקי, יכול להיות שרשות מקומית בכלל לא רוצה א', ב', ג' או ד'.

מאיר ברנשטיין: אנחנו ראינו שעיריית תל-אביב בונה לבד מה שהיא רוצה - -

סימון דוידסון: מאיר, אני אגיד לך משהו?

סימון דוידסון: אני רואה את התכנית ורואה את הכסף, לא יגיעו לדרגת למ"ס שש.

סימון דוידסון: מלמ"ס שש, אני לא רואה שיישאר כסף.

סימון דוידסון: נכון דניאל?

דניאל ארץ קדושה: לא, זה לא כך.

דניאל ארץ קדושה: מתקנים מסוימים יהיו - -

סימון דוידסון: מעט מאוד יהיה ללמ"ס שש.

דניאל ארץ קדושה: למה?

דניאל ארץ קדושה: אנחנו עושים רצועות.

דניאל ארץ קדושה: רצועה אומרת שאיקס כסף ילך לאחד עד ארבע, חמש עד שבע מקבל רצועה שנייה אחוז מסוים, ואחוז אחר, קטן - -

סימון דוידסון: מאיר, סליחה שהפרעתי.

סימון דוידסון: הכל בסדר, זה לאותה מטרה.

מאיר ברנשטיין: הנושא הכי קריטי בהרבה מקומות בעולם – אם אתה לא מגיש תכנית תחזוקה לעשר שנים ותקציב תחזוקה לעשר שנים, אתה לא מקבל רשות לבנות מתקן, ואני מכיר מתקנים שנבנו ואחרי שנה הם נראו – חבל על כל אגורה שהושקעה בהם.

מאיר ברנשטיין: אני אומר את זה פה, ואני אחזור על זה בכל מקום – אם לא יהיה תקציב תחזוקה בצד אצל גורם חיצוני, המתקן לא שורד אחרי כמה חודשים.

מאיר ברנשטיין: אלה עובדות שאני מכיר לצערי הרב מהרבה מתקנים בארץ.

מאיר ברנשטיין: בתי הספר, ופה צריך ללכת עם משרד החינוך ולבנות בתוך בתי הספר על-מנת שישרת בבוקר את בתי הספר ואת הקהילה ואחר-הצהריים יישרת את הספורט ההישגי-תחרותי.

מאיר ברנשטיין: אין דרך אחרת לקדם אולמות כדורסל של 200-300 מקומות, זה יפתור המון-המון בעיות.

מאיר ברנשטיין: צריך לחשוב מלמ"ס אחד עד למ"ס 10 – כולם צריכים להקים את זה.

מאיר ברנשטיין: אני אקח דוגמה של כדורסל כרגע – בני הרצליה זכו בגביע, אין להם אולם נורמלי בכלל, 1,000 מקומות של בית ספר, זה מגוחך.

מאיר ברנשטיין: אני ממליץ לכם ולכולנו – ראיתי שכתוב פה מרכז אזורי תכליתי.

מאיר ברנשטיין: סתם דוגמה, להקים באזור השרון לכל הרשויות אולם של 5,000.

מאיר ברנשטיין: באזור עפולה –יזרעאל – יש שם הרבה קבוצות כדורסל, להקים אולם של 5,000.

מאיר ברנשטיין: לעצור רגע את התכנית הזאת ולחשוב מה אנחנו עושים בשטח.

מאיר ברנשטיין: אני יודע ששאול, שהוא יושב-ראש איגוד מחלקות ספורט, זומן לחלק מהדיונים ורק בסופם.

מאיר ברנשטיין: יש פה מסמך של שלטון מקומי שאומר דברים אחרים על התכנית, עם הרבה הערות שאני לא יודע אם הן בכלל תוקנו.

מאיר ברנשטיין: אני יודע שיש מחר ישיבת זום בנושא הזה.

מאיר ברנשטיין: אני חושב שצריך - -

סימון דוידסון: דניאל, קיבלתם את הדף הזה?

דניאל ארץ קדושה: כן, מחר יש לנו ישיבה על זה.

מאיר ברנשטיין: אני צריך לחבר לתקציב הזה את המרכז לשלטון מקומי, את "מפעל הפיס", את כל הגופים ביחד בשביל לעבות את התקציבים.

מאיר ברנשטיין: לא צריך לשחק על אגו, אני בטוח שאין אגו אבל צריך לשחק כרגע עם כל הכסף שיש במדינה לטובת כל המתקנים הללו ולרדת לרזולוציות נמוכות גם אם צריך לעצור את זה כרגע מול משרד המשפטים, מול משרד הפנים וכל הגורמים האחרים.

מאיר ברנשטיין: אמרתי כמה דברים, אני אתן לאחרים לדבר אבל זו דעתי.

סימון דוידסון: תודה רבה, מאיר.

סימון דוידסון: אנחנו נעבור למאיר אליהו ממחלקת הספורט בלוד.

סימון דוידסון: בבקשה מאיר.

סימון דוידסון: רגע, סליחה, יש לנו חברי כנסת.

סימון דוידסון: הנוהל הוא שקודם כל חבריה כנסת ידברו.

סימון דוידסון: יושב פה חבר הכנסת עלי סלאלחה וולדימיר בליאק.

עלי סלאלחה: ידידי וחברי היושב-ראש, חבר הכנסת דוידסון, אני מאוד שמח שהוועדה הזאת עומדת פה ועובדת וחושפת את כל הנושא החשוב לילדי וצעירי מדינת ישראל, שאנחנו צריכים לדאוג להם.

עלי סלאלחה: אני שמח, ידידי דניאל, שהמילה הזו "החברה הדרוזית" כבר בשגרה ומדברים עליה בכנסת כי זה לא היה לפני זה ואנחנו נפלנו בין הכיסאות.

עלי סלאלחה: עכשיו אני שמח לשמוע שיש 18 מועצות מקומיות דרוזיות, ושזה לא בעיה לתמוך בהן ולסגור את הפערים ולהביא את הכפרים האלה, שלפחות יהיו שווים לשאר המועצות האחרות, ואני בעד שכולם יקבלו.

עלי סלאלחה: יש לכם תכנית ואני מאחל לכם הצלחה שאכן התכנית הזו תצא לפועל, תסגור את הפערים.

עלי סלאלחה: מגיע לצעירים במדינת ישראל היות ויש לנו צעירים נהדרים, שאנחנו רואים אותם, ולאחרונה הייתה בחורה מדלית אל-כרמל, ששברה שיא של 1,000 מטר וזה לא מובן מאליו.

עלי סלאלחה: היא עשתה את זה בתנאים מאוד-מאוד קשים אז תארו לעצמכם לו היו תנאים טובים יותר אז היינו זוכים להביא עוד ספורטאים בכל הענפים.

עלי סלאלחה: אנחנו גאים בהם וחשוב מאוד שמדינת ישראל תישאר על המפה ותגיע לכל מקום ומקום – אפילו בסין אנחנו היינו, נכון?

עלי סלאלחה: אני חושב שהיו לנו הישגים שם.

עלי סלאלחה: אז חברים, אני אשמח דניאל, שאנחנו נעשה ונקיים שלושה מפגשים, נביא כמה ראשי מועצות בירכא, במרר או בבית ג'אן אבל אתה יודע מה?

עלי סלאלחה: יש עיר אחת לדרוזים – מרר, אז נעשה את זה במרר, וכמובן ברמת הגולן – שלוש - -

דניאל ארץ קדושה: אחרי ה"מישברך" שקיבלתי ממנו.

עלי סלאלחה: יפה.

עלי סלאלחה: שלושה מקומות שנביא את האנשים, נביא את רכזי הספורט ונפרוס בפניהם את התכנית ונגיד להם: יאללה, עכשיו זה אתם ולא נמשיך להתלונן ולהתבכיין.

עלי סלאלחה: אני לא רוצה להתבכיין, לא אוהב את זה אבל לפעמים זה גם טוב להשמיע קול.

עלי סלאלחה: תודה רבה.

עלי סלאלחה: בהצלחה לכולנו, ושיהיה לכם רק דברים יפים וטובים.

סימון דוידסון: תודה רבה.

סימון דוידסון: לפני שחבר הכנסת בליאק יתחיל לדבר אני רוצה לומר שני משפטים: חבר הכנסת בליאק היה ספורטאי ברמה מאוד-מאוד גבוהה, הוא הגיע מברית-המועצות, הוא היה מאסטר בריצת 800 מטר.

סימון דוידסון: הוא הגיע לארץ והיה הכי טוב במדינת ישראל, הוא יספר אחרי זה על עצמו אבל מלבד זה, הוא המוח הכלכלי בוועדת הכספים, המשנה ליושב-ראש הוועדה וחבר טוב שלי ואוהב טוב אדיר.

סימון דוידסון: הבת שלו גם שחיינית במכבים, אמיר טיטו, אז תדאג לה.

סימון דוידסון: והחשוב מכל, אני אומר את כל זה כי אנחנו מתחילים לדון בתקציב המדינה 23.

סימון דוידסון: כל יום אני מדבר על החסך האדיר בכסף שיש לנושא הספורט וולדי, אתה צריך להבין – קודם דניאל הציג פה את החסך של הכסף למתקנים, שזה 12 מיליארד שקל לאולמות, זה ארבעה וחצי מיליארד שקל כדי לסגור את הפערים במתקנים אחרים.

סימון דוידסון: מדובר על המון כסף, ובסוף בונים בסביבות 250 מיליון שקל בשנה, זה הכסף שיש.

סימון דוידסון: אז בבקשה, חבר הכנסת ולדימיר בליאק.

עלי סלאלחה: סליחה, אני מצטער שאני צריך לצאת.

סימון דוידסון: תודה, עלי.

ולדימיר בליאק: אנחנו ביום מאוד מורכב, מהבוקר עם שבע וועדות ושלושה אירועים.

ולדימיר בליאק: תודה סימון על המילים החמות.

ולדימיר בליאק: כפי שציינת, הייתי ספורטאי במשך 12 שנים בברית-המועצות, הייתי חלק מנבחרת רוסיה, רצתי 800, 400, 1,500 אז הנושא הזה מאוד-מאוד קרוב לליבי.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לברך אותך שוב על הקמת הוועדה החשובה הזאת ועל הדיונים שמתקיימים כאן.

ולדימיר בליאק: והדיונים האלה, אי אפשר לא להבין כמה הם משמעותיים, בטח לקראת תקציב 2023-2024 אם הוא יהיה דו-שנתי.

ולדימיר בליאק: מה שחשוב כרגע זה למפות את הבעיות, לגבש את התכניות כדי שנבוא מוכנים לשרים ולממשלה לקראת אישור התקציב.

ולדימיר בליאק: התפקיד שלי, כמרכז הקואליציה בוועדת הכספים, זה להעביר את הכסף, וזה מה שאנחנו נעשה.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

סימון דוידסון: תודה רבה לך, מרגש.

סימון דוידסון: רק לציין שנמצא איתנו אסף – אסף, קום רגע.

סימון דוידסון: אסף הגיע לדבר איתי על נושא אחר.

סימון דוידסון: אסף הוא המרתוניסט הראשון של מדינת ישראל שרץ במשחקים האולימפיים.

סימון דוידסון: אדם מרגש, אתלט ענק, שאני כאדם צעיר רואה אותו רץ.

סימון דוידסון: לא ראיתי אותו מספיק כי הוא רץ כל-כך מהר ולא הספקתי לראות אותו אבל הוא היה רץ המון בווינגייט.

סימון דוידסון: אדם צנוע וספורטאי גדול מאוד שעוזר עכשיו לספורטאים אחרים להתאמן, וזה מרגש מה שאתה עושה, אסף, וחיבוק גדול מאיתנו.

סימון דוידסון: אם הייתי יודע שאתה מגיע, הייתי מכין לך משהו אבל לא הכינו אותי.

סימון דוידסון: אנחנו נעבור למאיר, בבקשה.

מאיר אליהו: תודה רבה.

מאיר אליהו: אני שוב מברך אותך על היוזמה בנושא מאוד-מאוד חשוב, ותודה על ההזדמנות להשמיע.

מאיר אליהו: זו לא שיחה ראשונה, זו לא פגישה ראשונה בנושא.

מאיר אליהו: יש פרוטוקולים ואני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו פה בישיבות הקודמות, ולכן אני רוצה להתייחס לשתיים, שלוש נקודות, ואפנה אותם לדניאל.

מאיר אליהו: אז קודם כל, שמחתי לשמוע שאתם מעדכנים את האומדנים של מתקני הספורט כי הפער הוא בין האומדנים לבין מחירי השוק – זה בין 100% ל-150%.

מאיר אליהו: אז אני מקווה מאוד שאתם גם תעדכנו בהתאם.

מאיר אליהו: אני שמח לשמוע שאתם מתייחסים לזה.

מאיר אליהו: דבר שני שנגענו בו בפגישות הקודמות זה הנושא של המצ'ינג.

מאיר אליהו: אתם מציגים מצ'ינג לרשויות בלמ"ס אחד עד ארבע מ-10% ככל שעולה בלמ"ס ועוד חמישה אחוז.

מאיר אליהו: במציאות זה מתקרב ל-40% ולמעלה מזה.

מאיר אליהו: ולמה?

מאיר אליהו: כי אתם לא לוקחים בחשבון את הנושא של ניהול, פיקוח, תכנון, פיתוח תשתיות וכל הדברים האלה, וכשאתה מלביש את כל העלויות האלה על הבסיס, אתה מבין שהגעת למצ'ינג של 40%.

מאיר אליהו: ואז מה נוצר?

מאיר אליהו: נוצר מצב שרשויות, בגלל התוספת הזאת של קרוב ל-40%, שוב לא יכולות להקים מתקנים ושוב אנחנו יוצרים את הפער הזה בין הרשויות החזקות, שלא נזקקות לכספי התמיכה של מינהל הספורט – אני לא יודע אם הזכרתי את זה בעבר, תל-אביב, רעננה, רשויות חזקות, הם לא צריכים את כספי המינהל והן יכולות להקים מתקנים בזכות עצמן.

מאיר אליהו: אז לכן, אתם מייצרים פער גדול יותר ברגע שאתם לא מכירים גם בהוצאה הזאת.

מאיר אליהו: זו הוצאה כבדה ואני כבר אומר לכם שרצינו להקים אצלנו ברשות אולם רב-תכליתי, וכשראינו שהתשתיות והעלויות הן כל-כך גבוהות אז בשלב הראשון עצרנו את זה.

מאיר אליהו: אז זה מייצר איזו שהיא רתיעה.

מאיר אליהו: דבר נוסף כי אני באמת לא רוצה לקחת את הזמן מאחרים, רוב הדברים הועלו כאן בפעמים הקודמות זה לגבי הנושא של המגזר הערבי, שהתייחסתם אליו בתקציבים מיוחדים.

מאיר אליהו: האם יש תכנית גם לערים מעורבות?

מאיר אליהו: כי בדואים גרים לא רק בערים ערביות, ביישובים ערבים אלא גם בערים מעורבות ולכן, הייתי שמח לדעת אם התייחסתם גם לזה.

מאיר אליהו: זה הכל.

מאיר אליהו: תודה רבה.

סימון דוידסון: תודה רבה, מאיר.

סימון דוידסון: הדובר הבא יהיה שאול, שהוא יו"ר ארגון מנהלי הספורט של כל הרשויות והמועצות במדינת ישראל.

סימון דוידסון: אני כל-כך שמח שהגעת.

סימון דוידסון: אני מאחל לך הצלחה בכנס הגדול שאתם עושים בשבוע הבא באילת.

שאול דוד: תודה רבה, ובאמת תודה רבה לחבר הכנסת דוידסון שמקבל אותנו כשותפים.

שאול דוד: אנחנו רואים פה דרך ורוח חדשה, וכמובן בשם כל המנהלים אני מברך אותך ואת חברי הוועדה.

שאול דוד: ראינו חשיבות מרובה להגיע היום, ואנחנו פה כחמישה מנהלים כולל מזל מרמת-השרון, שלא מדברת כאן, מאחורי.

שאול דוד: וכל המנהלים, עיניהם נשואות לכאן.

שאול דוד: אני גם מברך את דני ארץ קדושה, שותפי, שגם הייתי מספר ישיבות כחבר ועדה, ובאמת ישנן מספר הערות מאוד חשובות שאנחנו רוצים להעיר לפני שהתכנית תצא לדרך, דני.

שאול דוד: והנקודה החשובה – אני מדבר על המקרו – אם אנחנו מדברים על ה-100% של התכנית, המיליארדים הרבים שדובר עליהם, ה-60% מחולקים להישגי, והכוונה לנבחרות, לאולימפיאדה לכל הדברים האלה ולאחר מכן, רק 20% לתחרותי ו-20% לקהילה, אני חושב שהחלוקה לא מספיקה.

סימון דוידסון: אבל הוא אמר 20% להישגי, לא דניאל?

דניאל ארץ קדושה: ההישגי הוא במצ'ינג מאוד נמוך – מ-10% גג 30% לרשויות תשע, עשר.

שאול דוד: לא, אני מדבר על המקרו.

שאול דוד: הרי יש פה פערים של עשרות שנים ודובר עליהם בהתחלה בכך שחסרים מאות אולמות, מאות אצטדיוני אתלטיקה או כל המתקנים הבסיסיים שיש במזרח אירופה, אנחנו לא מדברים על ארצות-הברית.

שאול דוד: יש פה הזדמנות פז כדי להשלים את הפערים.

שאול דוד: ואם אנחנו לא נשלים את הפערים בצורה יותר הגיונית ויותר נכונה – אני חושב שהכספים צריכים להגיע יותר לאולמות, יותר לרשויות.

שאול דוד: הרי בישראל תמיד נאמר: ספורט מאלפים לאלופים.

שאול דוד: אנחנו קודם כל צריכים להתרכז באלפים, להגיע לכל הרשויות, לתת יותר כסף לאולמות בתוך בתי הספר, למסלולי האתלטיקה הקלה, לבריכות, למגרשי הטניס, לדברים הפשוטים כי אני רואה שמושקע הון עתק במכון ווינגייט.

שאול דוד: אנחנו מעריכים מאוד את מכון ווינגייט אבל אני אומר שאנחנו צריכים קודם כל התחיל מלמטה, ואני חושב שהאחוזים צריכים להשתנות כי כל חמישה אחוז מדובר על עשרות מיליונים.

שאול דוד: ולכן, אני חושב אדוני דוידסון, שקודם כל צריך בעניין הזה להסתכל על החלוקה מראש, להסתכל על המקרו וככה יהיה לנו יותר כסף.

שאול דוד: נקודה שנייה – יש את העניין של הלמ"ס.

שאול דוד: יש רשויות שהן מוגדרות כלמ"ס תשע ו-10 אבל הן רשויות עניות.

שאול דוד: אני אתן בכוונה כדוגמה את סביון – סביון היא אולי למ"ס תשע או 10 אבל זו עיר ענייה, לא יכולים לעשות שם שום דבר כי אין להם שם אזור תעשייה ואין דברים כאלה, ולכן אנחנו צריכים להתחשב גם בדברים האלה בהזדמנות של לבנות אולמות.

שאול דוד: אני יודע שב - - - האחרונים בימים אלה, כשדני הוביל את כל המערכת בתוך משרד הספורט לאחר המעבר מה"טוטו" לנו, כמנהלים ולמינהל הספורט זה היה מאוד קשה כי זה לקח איזה שלוש, ארבע, חמש שנים לבנות את העסק הזה כדי להתחיל להפעיל את ה - - - היינו במעין הדממה של מספר שנים, וחיכינו לעניין הזה של דני, עם כל הבירוקרטיה שיש לו של האוצר, זאת בירוקרטיה אחרת.

שאול דוד: לנו, המנהלים ברשויות, זו עבודה הרבה יותר קשה ועולה כסף.

שאול דוד: כל הכנת האומדנים וכל הדברים החדשים - -

סימון דוידסון: שאול, יש לי שאלה שמציקה לי הרבה, אני דיברתי עם דניאל על זה והוא די ברח ממני בנושא הזה.

סימון דוידסון: תגיד לי, האמת, עכשיו יש מיליארד שקל, מחר בבוקר, להקמת מתקנים.

סימון דוידסון: מהניסיון שלך ומהתפקיד שלך – כמה בסוף יהיה ביצוע מהמליארד שקל?

שאול דוד: הכוונה בתוך הרשויות?

סימון דוידסון: כן.

שאול דוד: בתוך הרשויות אנחנו ניקח את הכל, אני בטוח שאנחנו ניקח את הכל.

סימון דוידסון: יהיה ביצוע מלא של המיליארד שקל?

שאול דוד: יש רשויות שאם הלמ"ס - -

סימון דוידסון: לא, אני אגיד לך שישבתי ביום ראשון עם ראש עיריית באר-שבע, רוביק.

שאול דוד: הוא יהיה גם בכנס.

סימון דוידסון: רוביק אמר לי משהו שמאוד הטריד אותי.

סימון דוידסון: הוא אמר לי: שמע סימון – אמרתי לו: תשמע, יש קול קורא, חשוב לי שתהיה פה בריכת שחייה, דיברתי עם מנכ"ל האיגוד.

סימון דוידסון: הוא הסתכל עלי ואומר לי: אני בכלל לא רוצה את הכסף הזה.

סימון דוידסון: אמרתי לו: למה?

סימון דוידסון: הוא אומר לי: גם אם יתנו לי עכשיו שבעה מיליון, התכנון וההכנה לביצוע, השטח, התחזוקה אחרי זה, וזה וזה וזה – זה לא כדאי לי.

סימון דוידסון: בסוף הוא אמר לי: תשמע, בניתי אצטדיון כדורגל שעלה לי 250 מיליון שקל.

סימון דוידסון: כמה קיבלתי מה"טוטו" בזמנו?

סימון דוידסון: 35 מיליון שקלים.

דניאל ארץ קדושה: לא נכון.

סימון דוידסון: ככה הוא אמר לי.

דניאל ארץ קדושה: אז הוא שגה.

סימון דוידסון: הוא אמר לי 35 מיליון, וכל ה"טוטו" - -

דניאל ארץ קדושה: יש את ההסכם.

דניאל ארץ קדושה: הוא קיבל 50 מיליון ועוד 15 מיליון על ה - - - שנקרא "טוטו טרנר".

סימון דוידסון: אוקי, 70 מיליון הוא קיבל וזה עלה לו 250 מיליון.

סימון דוידסון: איזו עירייה יכולה לבנות אצטדיון ב-250 מיליון ב-100%?

דניאל ארץ קדושה: אי אפשר.

דניאל ארץ קדושה: חמישה אצטדיונים בסכומים האלה, גם נתניה 50 מיליון וגם פתח-תקווה 50 מיליון, והכל קם, הפלא ופלא.

דניאל ארץ קדושה: סמי עופר – 80 מיליון.

סימון דוידסון: טוב, סמי עופר, הייתה לו עזרה גדולה ממשפחת עופר אבל בגלל זה השיחה איתו גרמה לי להרגיש, ובגלל זה אני שואל אותך האם בסוף יהיה ביצוע?

שאול דוד: הבנתי את השאלה כי מאיר חברי העלה קודם שהתיק מתקן, כמו שאנחנו מקבלים אותו ממשרד הספורט הוא בערך 50% כמעט כי כל שאר הכסף צריך לבוא מהרשות.

שאול דוד: וגם כשרשות רוצה, עם למ"ס משש עד 10, היום יש אפליה לרעת הלמ"ס הגבוה, וסליחה שאני אומר.

שאול דוד: זאת אומרת, גם אם ישנם קולות קוראים לאולמות ולמגרשים ולבריכות וכדומה, העדיפות הראשונית היא ללמ"סים הנמוכים, מאחד עד ארבע, אחד עד חמש, כמו שידידי דני העלה.

שאול דוד: ואנחנו מרגישים שאנחנו, ערים בינוניות בלמ"סים של שש, שבע, שמונה, תשע ו-10 נשארנו מאחור.

סימון דוידסון: איזה למ"ס אתם ביבנה?

שאול דוד: שבע.

סימון דוידסון: אז אתם לא מקבלים את זה בעצם.

שאול דוד: אנחנו כרגע תקועים מאחור, גם בקולות קוראים לשיפוצים במגרשי כדורגל שהיו והגישו עשרות רשויות, והוואטסאפ שלנו, של מנהלי מחלקות הספורט התפוצץ מרוב עצבים, סליחה שאני אומר את זה, שהרבה מאוד קיבלו תשובות שליליות גם לשדרוגים, לאו דווקא לבנייה מחדש.

שאול דוד: כרגע ראינו בכמה כסף מדובר על תכניות של הקואליציוני וכל מיני כאלה ללמ"סים הנמוכים אל חבר'ה, מדינת ישראל בנויה מכל הערים וצריכים לדאוג לכולם, כולם שווים.

שאול דוד: וכמו שאמרת, ראש עיר שהוא למ"ס שבע או שמונה, הוא מתאמץ יותר כי המצ'ינג שלו הרבה יותר גבוה.

שאול דוד: ולכן, אנחנו חייבים לתת את הדעת לשתף אותנו.

שאול דוד: אנחנו, הרשויות, לא מספיק שותפים בתכנון.

שאול דוד: עם כל הכבוד לאיגודים ולאגודות, הרי בסופו של דבר משחק כדורגל יהיה בבלומפילד, עיריית ירושלים זה טדי, אליצור יבנה זה יבנה וכדומה.

שאול דוד: הרשויות בסופו של דבר, אנחנו המארחים ואנחנו המחליטים ואנחנו מתחזקים וגם האגודות שייכות לנו.

שאול דוד: אני מדבר על הרשויות הקטנות, אני לא מדבר על מכבי תל-אביב.

סימון דוידסון: גם אם היא לא שייכת לך, היא משכירה ממך.

קריאה: הן גם נתמכות.

שאול דוד: אני רק אסכם:

שאול דוד: אני חושב שאנחנו צריכים להיות הרבה יותר שותפים ביום-יום ולא רק בישיבה אחת בתוך חצי שנה, ואז אתה רואה את התכנית מוגמרת.

סימון דוידסון: הדיון שאתם אומרים שיהיה מחר, זה דיון שתהיה בו?

שאול דוד: כן, אני אהיה בו.

סימון דוידסון: ובכנס באילת יש דיון על הנושא של מתקנים?

שאול דוד: כן, דני יגיע ויציג את הדברים והוא ישמע גם את הדברים מהמנהלים אבל אני אומר עוד פעם, ואני רוצה לסכם – זאת הזדמנות פז להשלים פערים, ולהשלים פערים לכל המדינה, לכל הרשויות, מועצה, מועצה אזורית, עיר, עיר גדולה, עיר בינונית כי לא תהיה עוד הזדמנות כזאת כי הכל מובנה.

שאול דוד: הוא יגיד שהאוצר לא מרשה, זה כן מרשה ואי אפשר לגעת.

שאול דוד: ולכן, לא למהר אלא את כל התיקונים שנאמרו וגם יאמרו ורק אז לצאת לדרך כי אחרי זה יהיה קשה מאוד - -

סימון דוידסון: בגלל זה היה לי מאוד חשוב לקיים את הדיון הזה, לפני שחותמים על התכנית כי אני לא מאמין שעכשיו הם יוכלו לעשות הרבה, ואני מקווה שכן אבל אחרי שהתכנית חתומה אתה לא יכול לעשות שום דבר.

סימון דוידסון: אני אחזור אליך אבל אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאמיר סולרסקי.

אמיר סולרסקי: אהלן.

אמיר סולרסקי: שנים הייתי ראש רשות הספורט של ראשון-לציון ואני חבר ועדת התקינה של מתקני הספורט בישראל, ויש לי חברה שמתכללת פרויקטים ברשויות מקומיות בתחום הספורט.

אמיר סולרסקי: אני נמצא בכל הארץ, ממג'דל שמס עד אילת, ואני מברך על התכנית ואני מברך על העבודה.

אמיר סולרסקי: אני חושב שנעשית פה עבודה נהדרת גם של דניאל וגם של הצוות שלו במשרד אבל צריך להסתכל גם על הדברים גלובאליים.

אמיר סולרסקי: דוגמה קטנה: חוק הבנייה לא תואם בכלל את התקנים החדשים של מתקני הספורט.

אמיר סולרסקי: יש שם דברים - -

סימון דוידסון: מה זאת אומרת?

סימון דוידסון: אתה יכול לפרט בבקשה?

אמיר סולרסקי: ישנם דברים מנדטוריים שאף אחד לא מטפל בהם.

אמיר סולרסקי: לצורך העניין, אנחנו בוועדת התקינה או אפילו תיקי מוצר של מינהל הספורט מדברים על שלושה מטרים שוליים באולמות הספורט.

אמיר סולרסקי: תלך לחוק הבנייה, תראה שהשול הוא מטר אחד מאחורי השער של הכדוריד.

אמיר סולרסקי: וכששואלים, אנחנו נתקלים במשהו של אין תגובות.

אמיר סולרסקי: אחד הדברים שאני נתקל בשטח, גם כשיש כסף – שאלת שאלה אם יש מיליארד שקל, האם אפשר לנצל את המיליארד שקל?

אמיר סולרסקי: לא תוכל לנצל, אולי חצי מהרבה סיבות אובייקטיביות.

אמיר סולרסקי: ראשית, האומדנים זה לא דבר עדכני.

אמיר סולרסקי: גם אבני הדרך – אם היום אבן דרך אתה צריך לשלם לחורפיש רק אחרי שהוא מסיים את התכנון ואת הפיתוח על צלע ההר, כשהוא מסיים את הגן ואת המבנה, הוא לא יצליח לבנות.

אמיר סולרסקי: לא מעט רשויות החזירו בתקופה האחרונה את ההרשאות שלהן כי לא הצליחו.

סימון דוידסון: זאת אומרת, הן זכו בקול קורא.

אמיר סולרסקי: זכו בעבר וקיבלו הרשאות וקיבלו הערכות, ומינהל הספורט התחשב אבל הם לא הצליחו לבנות.

אמיר סולרסקי: הדבר הכי משמעותי לדעתי זה שאני חושב שהגיע הזמן שתקום חברה ממשלתית לפיתוח תשתיות ספורט, שתהיה זרוע מבצעת של משרד הספורט.

אמיר סולרסקי: שהחברה הממשלתית הזאת תוכל לאגם משאבים מכל הרשויות – זאת אומרת, מקק"ל, מה"פיס", ממשרד הממשלה, מנגב-גליל, ממשרד השיכון שיהיו תקציבים.

אמיר סולרסקי: והחברה הזאת תדע לתכלל, תהיה יעילה, תהיה זריזה, תיתן מענה לרשויות ובעצם תהיה מרכז הבקרה של מינהל הספורט.

אמיר סולרסקי: אם לא נחשוב על הדבר הזה עכשיו, היא לא תקום.

אמיר סולרסקי: אני חושב שחייבת לקום, לא יכול להיות שלמשרד התיירות יש את החמ"ת, יש את החברה הממשלתית לפיתוח העיר העתיקה בנצרת, שאני עמדתי בראש הדירקטוריון לא מעט שנים.

אמיר סולרסקי: יש את החברה בדרום אבל במשרד הספורט אין שום חברה מבצעת.

אמיר סולרסקי: בנוסף, אחת הבעיות הקשות שעלו גם פה זה משרד החינוך.

אמיר סולרסקי: משרד החינוך מחייב היום שכשבונים פרוגרמה של בית ספר, להשאיר שטח למגרש ספורט.

אמיר סולרסקי: לא בונים אולם ספורט וכמעט ואין בשלוש, ארבע השנים האחרונות שטח שנשאר למגרש ספורט תקני.

אמיר סולרסקי: אתה מגיע היום לתכנן בית ספר, אתה רוצה לתכנן מגרש ספורט והוא בכלל לא מתאים לתקנים או לדברים המינימליים הבטיחותיים שהילד צריך לקבל.

אמיר סולרסקי: אז אתה בונה היום דברים שלא רק שהם לא בטיחותיים, הם גם לא עומדים בתקן.

אמיר סולרסקי: אז ראשית, אני לא כל-כך מעורה במשרד החינוך אבל אני חשוב שהוא צריך להכניס את היד עמוק לכיס ולתת תמיכה בנושא של אולמות ספורט ומתקנים.

דניאל ארץ קדושה: אני רושם את הדברים שלך אבל לא הבנתי מה זה "לא עומדים בתקן"?

דניאל ארץ קדושה: במה לא עומדים בתקן?

אמיר סולרסקי: אם לצורך העניין מגרש ספורט – כדורסל, צריך שיהיה 714 מטרים, 34X21, אני אתן לך על קצה המזלג שיש לא מעט בתי ספר שנשארו 500 מ"ר, 560 מ"ר.

אמיר סולרסקי: אתה יכול לבנות משהו על זה?

אמיר סולרסקי: כלום.

אמיר סולרסקי: ואני לא מדבר על היסודי אלא על חטיבות עליונות, וזה אסור שיקרה.

אמיר סולרסקי: אני חושב, סימון, שצריכים לדון בנושא של הקמת חברה כזאת, שתהיה מקצועית, זריזה.

אמיר סולרסקי: לא מעט רשויות פונות למשכ"ל, אני לא רוצה להרחיב - -

סימון דוידסון: שמונה אחוז משלמים להם, נכון?

אמיר סולרסקי: אני לא רוצה לגעת בזה אבל אני חושב שהחברה הזאת עכשיו התמקצעה בהרבה נושאים.

אמיר סולרסקי: החברה הזאת צריכה להתמקצע בתשתיות ספורט.

אמיר סולרסקי: כשאני ניהלתי את ראשון-לציון אמרתי: אוקי, את החוגים יעשו חבר'ה אחרים.

אמיר סולרסקי: אם אני לא אתן - - - למתקנים, גם לא יהיו חוגים.

סימון דוידסון: נכון.

אמיר סולרסקי: אז אני חשוב שצריכה לצאת בשורה מהוועדה הזאת שחברה כזאת צריכה לקום.

אמיר סולרסקי: היא תהיה זרוע ביצועית, היא תלמד בדיוק את הצרכים, יהיו בה אנשי מקצוע מתחום הספורט וזה יהיה באמת עידן חדש.

סימון דוידסון: תודה רבה, סולרסקי.

סימון דוידסון: לפני אמיר טיטו אני רוצה לתת זכות דיבור להראל שיין.

סימון דוידסון: הראל שיין הוא רץ, אלוף ישראל.

סימון דוידסון: תסביר לנו מי אתה ומה אתה ולמה אתה פה, ותעשה את זה חד וחלק ולעניין וקצר.

הראל שיין: אני אתלט מענף האתלטיקה, ואני רוצה להגיד תודה שיש לי את המקום פה לייצג את הענף הזה.

הראל שיין: ייצגתי את ישראל באליפות אירופה האחרונה בטאלין ב-3,000 מכשולים ובאליפות אירופה האחרונה בדצמבר במרוצי שדה וזכינו במדליית ארד קבוצתי.

הראל שיין: אני בוגר בית ספר "שקמה" ביד מרדכי שבאזור הדרום.

הראל שיין: עשיתי בגרות באזרחות, שחקרתי את הנושא של קידום ענף האתלטיקה בפריפריה הדרומית.

הראל שיין: עשיתי מחקר, סקירה על תקציבים של אגודות, של מתקנים.

הראל שיין: ראיינתי את מנכ"ל איגוד האתלטיקה, שאלתי אותו שאלות לעתיד הקרוב, ל-10 השנים הקרובות, איך הוא רואה את זה משתנה?

הראל שיין: ואני, כאתלט, מאוד מתקשה להתאמן באזור שלי כי אין בכלל אצטדיונים באזור הדרום, שלא נדבר בכלל על מתקנים תקניים ל-400 מטרים לבצע תחרויות.

הראל שיין: כל התחרויות מתקיימות במרכז או - -

ולדימיר בליאק: אני יכול להגיד לך שאני גר במודיעין, וגם במודיעין אין, אז זה בסדר.

הראל שיין: בתוך האתלטיקה יש ענף נכבד שנקרא "תחרויות באולם", שאין אחד כזה במדינה, שאפשר לקיים בו תחרויות.

הראל שיין: בגלל הקורונה לא יצא לי להתחרות בתחרויות באולם אבל הייתי אמור לטוס למספר תחרויות ולא הייתה לי האפשרות להתאמן כי אין את זה כאן, בארץ.

סימון דוידסון: אם אתה רוצה להתאמן, לאן אתה צריך לנסוע?

הראל שיין: אני צריך לנסוע לראשון-לציון הכי קרוב, ששם אני מתאמן.

סימון דוידסון: כמה זמן נסיעה זה?

הראל שיין: 40 דקות.

סימון דוידסון: ובריצה?

הראל שיין: עוד לא יצא.

הראל שיין: אני משקיע את כל החיים שלי בספורט.

סימון דוידסון: אתה והמשפחה, אל תשכח אף פעם את המשפחה.

הראל שיין: אני והמשפחה, ויש לי קבוצה שיושבת ותומכת ומשקיעה, ושם התחלתי ויש להם חלק נכבד בהישגים, ויש פה את אסף, שהציגו ועוד אתלט ששואף גבוה.

הראל שיין: אז אנחנו מתאמנים מתי שאפשר, בלי תקציבים ובלי מתקנים ומאוד מתקשים להתקדם.

ולדימיר בליאק: מה השיא שלך ב-3,000 מכשולים?

הראל שיין: כרגע 9.08 שזה קריטריון לאליפות עולם שיש השנה בקולומביה.

הראל שיין: השאיפה היא לצאת ולייצג - -

סימון דוידסון: אתה יודע למה אתה טוב במכשולים?

סימון דוידסון: כי אין לך איפה להתאמן ואתה רץ בשדות אז יש לך הרבה מכשולים.

הראל שיין: זה גם נכון.

הראל שיין: אז הנה משהו חשוב – אז בקורונה, כשהיו סגרים ואני גר במושב ויש לי משק, יצרתי עם אבא מסלול של 400 מטרים מדוד עם רדיוס של חיטה - -

סימון דוידסון: איפה אבא שלך?

סימון דוידסון: הוא כאן.

סימון דוידסון: הוא צריך לקבל פרס.

הראל שיין: בנינו מסלול בשדה, עם מכסחת דשא יצרנו את המסלול ובנינו מכשולים, ושם ביצעתי את כל האימונים שלי למשך תקופה מאוד ארוכה.

הראל שיין: זה נתן לי את האופציה וקידם אותי לטוס ולעשות את הקריטריון לאליפות אירופה ב-3,000 מכשולים, ויש עוד ספורטאית שגם גרה באזור הדרום, אתם בטח מכירים אותה, היא ספורטאית אולימפית שקוראים לה דיאנה ויסמן.

הראל שיין: גם היא צריכה להגיע לראשון-לציון כדי להתאמן כי אין אצטדיונים בכלל באזור הדרום, וזה חבל שיש רמה שלא מפרסמים אותה אבל עכשיו היה לי חבר שדיברתי על אולם – הוא היה באליפות הבלקן וזכה במדליית כסף בתחרות, ויש אתלטים ויש רמה והשאיפה לשלוח נציגות מכובדת לאולימפיאדה הבאה, שלא לדבר על אליפויות אירופה והעולם, ואני שמח שביוני הקרוב תהיה פה תחרות ראשונה בירושלים, שתהיה חשיפה ויבינו מה זה לארח תחרות בינלאומית של אתלטיקה, ולהתחיל לקדם את הענף הזה בארץ כי לא סתם האתלטיקה היא מלכת הספורט.

סימון דוידסון: תודה רבה, הראל, ריגשת, ונעשה הכל שלילדים במקום שאתה גר, יהיה להם איפה להתאמן, מגיע להם.

סימון דוידסון: הסיפור שאתה מספר זה לא ב-1950 אלא זה 2022 וזה לא בקונגו אלא במדינת ישראל, אז אנחנו צריכים להתקדם בנושא.

סימון דוידסון: אמיר טיטו, מנכ"ל איגוד השחייה, בבקשה.

אמיר טיטו: תודה רבה, כבוד היושב-ראש.

אמיר טיטו: אני רוצה גם להצטרף לברכות לדניאל ארץ קדושה, לניצן ולכל צוות המשרד שעשו עבודה נפלאה ואני חושב שהם הוציאו תכנית טובה, טובה מאוד אפילו.

אמיר טיטו: אבל יש לנו פה כמה פערים: דבר ראשון, תכניות זה מצוין אבל כמו שראיתם, הייתה תכנית 2020, תכנית 2027, תכנית 2031 ואני מניח שגם תהיה תכנית 2035 וכן הלאה, הלוואי ולא אבל אלה תכניות שצופות ל-10 שנים אבל הן לא באמת ל-10 שנים.

אמיר טיטו: בשקופית הראשונה, וזה עלה פה כמה פעמים, המימוש הוא סדר גודל של 30% אם אני לא טועה, תקן אותי דניאל אם אני טועה.

דניאל ארץ קדושה: לא קיים דבר כזה.

אמיר טיטו: אני אשמח אם נוכל אחרי זה לראות את השקופית הראשונה, אני חושב שהיא אומרת לנו המון לגבי מה שגם אתה אמרת קודם, מה קורה אם שמים את הכסף ברשויות.

אמיר טיטו: אני חושב שזה מצוין מה שאמרתם, שיהיה מלווה כי העניין הזה של המימוש וכל העניין הבירוקרטי שנאמר פה על-ידי כל הדוברים הקודמים הוא קריטי כי לא משנה כמה כסף ישימו בתכניות האלה.

אמיר טיטו: אם לא תהיה דרך לממש אותן בצורה יעילה, זה פשוט לא יקרה.

אמיר טיטו: הזכירו קודם את כל עניין התחזוקה – אם אנחנו מדברים על בריכות שחייה, גם אם מקימים בריכת שחייה ורשות מקימה אותה, היא צריכה להתמודד עם העניין של התחזוקה שלה.

אמיר טיטו: זה יכול להיות בריכה וזה יכול להיות כל מתקן אחר.

אמיר טיטו: דבר נוסף ששאול הזכיר קודם – לגבי המיפוי ושיתוף הפעולה עם הרשויות: אני חושב שצריך להיות שיתוף פעולה משולש של המשרד גם עם הרשויות וגם עם האיגודים.

אמיר טיטו: אם אני מסתכל על זה מצד האיגודים, מחר נקים את בריכת השחייה הטובה ביותר במקום שברדיוס של 30 ק"מ אין מאמן אז אי אפשר לקיים שם פעילות.

אמיר טיטו: כנ"ל אם זה יהיה ברשות מקומית, שהרשות המקומית לא תוכל לתת את התמיכה לזה.

אמיר טיטו: זאת אומרת, זה לא רק הרשויות וזה לא רק האיגודים וזה לא רק האגודות, יש פה מערך שלם.

אמיר טיטו: אי אפשר להגיד: בואו נבנה עכשיו בריכה ביישוב שיש בו למ"ס אחד או שתיים ואין מאמן כי אז הבריכה סתם תעמוד שם.

אמיר טיטו: אם נקים מגרש טניס - -

סימון דוידסון: נכון.

סימון דוידסון: דרך אגב, עשו את זה בדרום הארץ.

אמיר טיטו: ברהט.

אמיר טיטו: ואפשר לקיים שם פעילות מדהימה אבל תהיה לזה עלות מאוד גבוהה כי יצטרכו להביא מאמן או מאמנת מרחוק כדי לעשות שם את הפעילות.

אמיר טיטו: ואם יש רשות מקומית שתומכת ויש את האיגוד שמצביע איפה יכולה להתקיים פעילות – הדברים האלה יקרו.

אמיר טיטו: עוד מילה אחת – מאיר הגיע מרעננה, אני גם רענני.

אמיר טיטו: אחד הדברים שהכי חורה לי לראות זה שאני מגיע לבריכה ברעננה, שמונה מסלולים, בריכה מצוינת לפעילות תחרותית.

אמיר טיטו: מגיעה שעת אחר-הצהריים, שישה מסלולים שבהם שוחים מנויים, בין אחד לשניים במסלול, חלקם פנסיונרים, חלקם בני 50 פלוס, ושני מסלולים שבהם 40 ילדים אוכלים אחד את השני, אחד על השני בשביל לשחות.

אמיר טיטו: אי אפשר לקיים ככה פעילות.

אמיר טיטו: זאת אומרת, גם כשמקימים את המתקנים האלה, באותו שיתוף פעולה זה צריך להיות עם תכנית סדורה כמו שדובר קודם, גם עם תכנית של תחזוקה וגם עם שיתוף פעולה תחרותי, שהאגודות יוכלו לתפעל את זה כי דיברת על "מאלפים לאלופים" ובכלל, כדי לייצר פעילות.

אמיר טיטו: המנויים יוכלו לשחות בשעות אחרות, אחרת זה פשוט לא יקרה.

סימון דוידסון: אני רק אמשיך את מה שאמרת – אני עשיתי עבודת מחקר גדולה מאוד בנושא של השחייה בעולם ובישראל.

סימון דוידסון: במדינת ישראל, מספר השחיינים ששוחים במסלול באגודות שחייה הוא מהגבוהים בעולם.

סימון דוידסון: תיקח דוגמה – במדינת ישראל, הממוצע ששוחים במסלול אחד זה שמונה ילדים ובמדינות כמו הונגריה, שבדיה, נורבגיה, דנמרק, זה בין 2.5 ל-3.5 ילדים במסלול.

סימון דוידסון: זה אומר שהצפיפות הזאת – בסוף ילדים שוחים אחד על השני.

סימון דוידסון: אי אפשר לשחות פרפר, אי אפשר מרחקים, אי אפשר ספרינטים, אי אפשר לתכנן שום דבר.

סימון דוידסון: מדברים שנים על המצוקה של בריכות השחייה, אני רואה פה מספרים שאני אוהב אותם רק צריך להגשים אותם, טיטו, צריך ליישם את זה.

סימון דוידסון: תומר ברזילי, בבקשה.

סימון דוידסון: אני רוצה לברך אותך להולדת ביתך – מזל טוב, שלשום נולדה לו בת.

סימון דוידסון: מזל טוב תומר.

סימון דוידסון: ועכשיו, לעניינינו.

תומר ברזילי: תודה, סימון, על הדברים החמים.

תומר ברזילי: שני דברים: האחד, אני אתייחס בקצרה: הסתובבתי בעולם וראיתי מתקנים שהם בבנייה מאוד פשוטה.

תומר ברזילי: לא בטונים, לא מפואר, לא הדבר הבא אלא פונקציונלי.

תומר ברזילי: אני אגזים בתיאור שלי, שזה צריך להיות לפעמים מבנה שהוא בנוי מחלקים של קוביה ומשטחים לאימונים.

תומר ברזילי: זה יכול להוזיל מאוד את העלויות.

תומר ברזילי: לא להשאיר את זה לרשויות, שהן יהיו הראשונות להחליט אלא לבנות איזה מוצר מדף ואולי באיזו חברה ממשלתית כזו או אחרת, כמו שאמיר הציע, ושהוא יהיה משהו שאף אחד לא מרגיש שהוא הראשון שמתגלח על העניין הזה.

תומר ברזילי: דבר שני – אני ממשיך את מה שאמיר טיטו אמר מאיגוד השחייה ובכלל על המתקנים: צריך בסוף שהמתקן ישרת את הספורט, ולפעמים נבנים מתקנים שמשרתים דקה אחרי זה דברים אחרים, אם זה ריקודי עם ואם זה קאנטרי למנויים ואם זה הרבה דברים אחרים.

תומר ברזילי: צריך בתוך הבנייה של מתקן לעגן ולשמור שהספורט יהיה שם בעדיפות של שעות וימים, שזה יהיה ממש סדור בתוך התכנית ושזאת תהיה ההתחייבות של מי שבונה גם כי קל מאוד מחר למצוא מתקן שהופך להיות משהו אחר לגמרי והספורט נשאר בחוץ.

תומר ברזילי: אלה שני הדברים שצריך לשים עליהם דגש.

סימון דוידסון: אז תומר, אמרת משהו ושכחתי – דניאל, בסיור בהולנד ואיטליה, שדיברנו עליו, מה שראו בעיקר חבריך למינהל הספורט זו בנייה קלה.

סימון דוידסון: גם הפרויקט של החמש קומות שהם ראו, זה בנייה קלה.

סימון דוידסון: יש לי סרטונים ובפעם הבאה שנעשה ישיבה, אני אראה פה סרטונים מהולנד ואיטליה, שיראו כמה פשוט וזול לבנות בנייה קלה באירופה.

סימון דוידסון: כמובן שצריך לראות אם זה תקני בארץ וצריך את כל האישורים והכל אבל זה נושא מאוד חשוב מה שתומר העלה.

קריאות: התחלנו עם זה כבר.

סימון דוידסון: זה מאוד חשוב.

סימון דוידסון: גיא מאיגוד הקשתות, בבקשה.

גיא מצקין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

גיא מצקין: אין לי שום מילה רעה להגיד על אנשי המשרד.

גיא מצקין: אני יודע שיש להם עבודה בלתי אפשרית עם מעט תקצוב, לנסות לפתור את כל הבעיות בספורט הישראלי.

גיא מצקין: עם זאת, כולם פה עברו נורא חלק על כל הנושא שרק ענפי העל והענפים המועדפים יקבלו תקצוב.

גיא מצקין: אני ישבתי בפגישה במרץ שנה שעברה לגבי עתיד המגרש שלנו, המגרש הלאומי היחידי התקני במדינת ישראל לקשתות בווינגייט, ואמרו לי שאין אופק מקצועי לענף שלנו.

גיא מצקין: חמישה חודשים אחרי זה ספורטאי ישראלי היה במקום תשיעי באולימפיאדה, אני חזרתי אתמול מסלובניה, קשת אחר זכה במדליית כסף באליפות אירופה לראשונה במדינת ישראל.

גיא מצקין: ואת כל זה עשינו עם מגרש חנייה.

גיא מצקין: המגרש הלאומי בווינגייט, אני לא יודע אם הייתם בו, זה מגרש חנייה עם גדר וחול ורצפת אקרשטיין פשוטה, וגם את זה אתם בתכנית הזאת לוקחים.

גיא מצקין: מילא, מילא, מילא שאר האנשים שיישארו במצב הרקוב שהם קיימים היום, את מגרש הקשתות התקני היחיד במדינת ישראל אתם לוקחים למטרה מאוד חשובה – המבנה ה - - - הוא מאוד חשוב, כמו שציינתם פה בדיון.

גיא מצקין: באמת לא יכול להיות שאת המינימום, המגרש חנייה הזה ואת ה-60 אלף שקל שהיה לנו תקציב לנבחרת ישראל, ועם זה שמנו קשת במקום התשיעי באולימפיאדה ומדליית כסף באליפות אירופה – גם את זה לוקחים לנו.

גיא מצקין: זה אבסורד ברמה שאני לא יכול אפילו להסביר.

גיא מצקין: אני לא יכול לדבר בשביל שאר הענפים הקטנים.

גיא מצקין: אני בטוח שתשימו כל ענף שהוא לא ענף מועדף וידבר פה, הוא יעלה סיפורים מאוד דומים.

גיא מצקין: אני לא יכול לקחת מהענפים האחרים, אני גם לא רוצה לקחת אבל אתם בונים עשרות ומאות מתקנים מסוגים שונים, ובכל זאת אי אפשר אפילו לתת מתקן אחד ברמה סבירה?

גיא מצקין: מה זה שני מיליון למגרש קשתות ברמה הבינלאומית הכי גבוהה שיש כשיש 250 מיליון כל שנה?

גיא מצקין: זה "פינאטס".

גיא מצקין: ומדינת ישראל, איך אמרת דניאל?

גיא מצקין: לתת מוטיבציה להגיע להישגים.

גיא מצקין: הגענו להישגים וכלום אין לנו אז מה נעשה עם זה עכשיו?

גיא מצקין: גם את זה לוקחים לנו.

גיא מצקין: זה הכל, בבקשה תחשבו על זה.

סימון דוידסון: כואב לי לשמוע את זה אבל.

סימון דוידסון: ..

דניאל ארץ קדושה: חכה אחרי התשובות, אולי לא יכאב.

סימון דוידסון: עכשיו אתה רוצה לתת תשובות?

סימון דוידסון: אין לך זמן לתשובות, זו הבעיה.

סימון דוידסון: אני צריך שתי דקות, אתה רוצה שלוש דקות?

סימון דוידסון: יאללה, קח שלוש דקות.

דניאל ארץ קדושה: אז אני אעשה את זה בקצרה ואתחיל מהסוף – גיא, עשינו דיון דווקא שלשום בנושא הקשתות בווינגייט, אנחנו מקווים שתהיה לנו בשורה, זה דבר אחד.

דניאל ארץ קדושה: המתקן באמת לא מורכב ולא מסובך.

דניאל ארץ קדושה: דבר שני, כל הענפים הלא-מועדפים יכולים להגיש בקשות בגלל שהם ענפים שהם לא צרכני תקציבים גדולים, והם יכולים להגיש בקשות בקולות קוראים שיש לנו, למשל בשוטפים, למשל בשדרוגים.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו לא סגרנו, סגרנו רק את ההקמות.

דניאל ארץ קדושה: מי שאמר לגבי ווינגייט, שזה תקציב עתק, זה שבעה מיליון שקל לשנה.

דניאל ארץ קדושה: מי שיגיד לי שלווינגייט, שזה המכון הלאומי למצוינות, שבעה מיליון שקל בשנה, 70 מיליון ב-10 שנים זה הרבה – אני רוצה להגיד לכם שאתם פשוט לא מבינים מה זה מתקן שמשרת את כל הספורט האולימפי, הפאראלימפי במדינת ישראל.

דניאל ארץ קדושה: הם רצו כפול ומשולש ואנחנו צמצמנו לשבעה מיליון שקל בשנה.

דניאל ארץ קדושה: אז חבר'ה, זה לא סכום עתק.

קריאה: רק הבריכה עלתה שם 200 אלף.

דניאל ארץ קדושה: מה שהיה – היה.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו מדברים עכשיו על תכנית קדימה.

סימון דוידסון: איזה בריכה, בווינגייט?

סימון דוידסון: 120 מיליון ולא סיימו אותה.

שאול דוד: רק הגג זה כמו לבנות אולם באיזו עיר.

דניאל ארץ קדושה: למאיר ברנשטיין – ההיכלים – אנחנו עושים השנה כבר קול קורא לארבעה היכלים בפיזור גיאוגרפי.

דניאל ארץ קדושה: ההיכלים האלה 3,000 עד 5,000 מקומות, אז אני מקווה שזה יביא בשורה לעולם הכדורסל.

דניאל ארץ קדושה: ההיכל האחרון שנבנה, לא נבנה במימון שלנו זה הקונכייה, וזה "מפעל הפיס" בנה.

דניאל ארץ קדושה: לפניו היה בחולון וכך הלאה.

דניאל ארץ קדושה: זאת אומרת, מזמן מזמן לא הוקמו היכלים.

סימון דוידסון: זה מיועד לקבוצות בליגת העל?

דניאל ארץ קדושה: כן.

דניאל ארץ קדושה: שאול – אני אגע בעניין רוחבי, כל הנושא של סביון מול רהט.

דניאל ארץ קדושה: אני אגיד בקצרה שמי שאומר שדין סביון כרשות חלשה וכדין רהט, אני אומר לכם ואל תפגעו – אתם לא חיים את המציאות הזאת.

דניאל ארץ קדושה: בסביון עצמה, ואני מבקר שם מדי פעם חברים, יש יותר בריכות שחייה אולימפיות מאשר בכל המדינה.

דניאל ארץ קדושה: יותר מגרשי טניס, יותר מגרשי כדורגל בחצרות של החמישה דונם.

דניאל ארץ קדושה: מי שמצלם צילום של סביון מלמעלה – לא צריך שם שום מתקן.

דניאל ארץ קדושה: התושבים לא צריכים, יש להם את הכל בבית.

דניאל ארץ קדושה: אז ברהט, בריכה אחת נבנתה בכל היישובים הבדואים בדרום, שמשרתת את כולם.

סימון דוידסון: וזה משרד ראש הממשלה בנה אותה, נכון?

דניאל ארץ קדושה: לא, משרד החקלאות עם אורי אריאל ואנחנו סיימנו.

דניאל ארץ קדושה: אבל תבינו שככל שהלמ"ס גבוה יותר, ואני אגיד לכם דבר אחד שתבינו: נכון שיש רשויות שהחוסן שלהן הוא חלש, רשות בלמ"ס שמונה, תשע, אבל אז לתושבים – מה זה למ"ס גבוה, שלתושבים יש הכנסה גבוהה, והמשמעות היא שיש להם אלטרנטיבה לעלות על שתי המכוניות שלהם ולהגיע ליישוב אחר, מה שללמ"ס אחד ושתיים אין.

דניאל ארץ קדושה: תחשבו על זה שלילדים בלמ"ס אחד ושתיים אין את האופציה לצאת מהיישוב, ומי שמבקר ברשויות בלמ"סים נמוכים, ואני עושה את זה הרבה ואתם מכירים אותי, אתם צריכים להיות הראשונים שתגידו: תתנו, כי הפערים הם כאלה שאחרי שנשקיע 10 שנים, נצטרך עוד 10 שנים ולא נגיע למה שיש ביבנה ובלוד.

שאול דוד: זה לכל המדינה, זה לא קשור - -

דניאל ארץ קדושה: אני מסכים אבל הפרוסה שלנו היא קטנה.

דניאל ארץ קדושה: העוגה שלנו זה עוגייה, זה סלסילה.

דניאל ארץ קדושה: חבר'ה, אם יהיה לנו מיליארד שקל בשנה, נדבר אחרת.

דניאל ארץ קדושה: כשיש 260 מיליון, זה מה שאנחנו יכולים לעשות.

דניאל ארץ קדושה: מי שחושב שאנחנו יכולים להיות גאונים גדולים כשיש בתוך זה את התקציבים האלה – לא יכולים.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו יודעים שזאת בעיה.

דניאל ארץ קדושה: אגב, זה הרבה יותר טוב ממה שהיה ב"טוטו".

דניאל ארץ קדושה: ה"טוטו" חילק 160 מיליון שקל בשנה.

דניאל ארץ קדושה: מילה אחרונה למימושים – המימושים, ואנחנו בדקנו, מ-16 עד 18 אנחנו עומדים על מימושים בסדר גודל של 80% ממוצע.

דניאל ארץ קדושה: בלמ"סים הנמוכים של אחד עד ארבע זה 78%, בלמ"סים הגבוהים זה 86%, ב - - - זה 14% של הרשאות, מה שלא הצליחו לבצע, הורדנו את התהליך, מה שבתהליך, מה שסיימו וכך הלאה.

דניאל ארץ קדושה: זאת אומרת שזה מימושים של ביצוע גבוהים מאוד.

דניאל ארץ קדושה: ולבסוף, מי שאמר שאנחנו כמה שנים לא יצאנו בקולות קוראים זה טעות.

דניאל ארץ קדושה: כבר בשנה הראשונה שלנו, ב2019 יצאנו עם 330 מיליון שקל הרשאות שניתנו.

דניאל ארץ קדושה: מיצינו יותר מ-100% מהתקציב שהיה כי הבאנו עוד כספים, וב-2021 הוצאנו 530 מיליון שקל הרשאות.

דניאל ארץ קדושה: תחשבו על הסכומים האלה – 530 מיליון בדצמבר האחרון הוצאנו הרשאות.

דניאל ארץ קדושה: אז כן הוצאנו, עשינו משהו.

דניאל ארץ קדושה: להגיד שלא עשינו?

דניאל ארץ קדושה: אנחנו מנצלים את כל התקציב שלנו.

דניאל ארץ קדושה: אנחנו לא רק מנצלים, יש סיכום שכל מה שמתבטל, וכדאי שתדעו את זה, גם בתכנית החדשה כל מה שמתבטל חוזר לתכנית, הוא לא חוזר לאוצר.

דניאל ארץ קדושה: זו חריגה מאוד גדולה מהעבודה של האוצר.

סימון דוידסון: אבל בעבר זה לא היה ככה.

דניאל ארץ קדושה: אני לא יודע מה היה בעבר.

סימון דוידסון: לא, אני שואל מה היה בעבר.

דניאל ארץ קדושה: אצלנו זה מ-2019?

סימון דוידסון: לא, לפני 2019.

סימון דוידסון: אתה מקום המדינה שם.

סימון דוידסון: מה היה ב-2015?

דניאל ארץ קדושה: אני מ-85 הייתי מול ה"טוטו" עם רות סגל.

דניאל ארץ קדושה: אבל תקשיבו – כסף של התכנית חוזר לתכנית.

סימון דוידסון: תודה רבה, דני.

קריאה: תתייחס גם לשאלות שהעלינו בנושא - -

סימון דוידסון: אני חייב לסיים, יהיה דיון המשך, זה דיון ראשון.

סימון דוידסון: אני חייב לסכם את הישיבה: אני מודה לכל מי שהגיע לדיון, לאנשי מינהל הספורט, לאנשי מחלקות הספורט בערים.

סימון דוידסון: סולרסקי שהגיע, היה לי חשוב מאוד שהוא יגיע, לחצתי עליו מאוד.

סימון דוידסון: תראו, הכותרת שכולנו מבינים מהדיון הזה – אין לנו כסף.

סימון דוידסון: אין לנו כסף.

סימון דוידסון: אנחנו, ילדי הספורט, חייבים הרבה יותר כסף, ואני אעשה כל מאמץ, יחד עם שר הספורט חילי טרופר שהוא באמת שר מדהים שמבין, שהוא על זה, שחשוב לו, הוא מבין את המשמעות של חוסר התקציב, הוא מבין כמה צריך להילחם על זה, ואנחנו נעשה את זה יחד, כנסת ישראל ושר הספורט יחד עם כל האנשים שבאמת חשוב להם הספורט מהעיריות וכדומה, ואנחנו נדאג לזה שיהיה יותר כסף בתקציב הספורט, חד-משמעית.

סימון דוידסון: אני רוצה לספר לכם שבשבוע שעבר התחלתי בדיונים עם שרת החינוך ואני מגיש חקיקה בנושא חובת בניית בתי ספר חדשים עם אולמות.

סימון דוידסון: כל בית ספר שנבנה, שייבנה עם אולם כמו שהיה בשנות ה-90 וה-80, ואני לא יודע למה הפסיקו עם זה, וזה גרם לפער הגדול שיש לנו היום.

סימון דוידסון: זה יהיה ארוך, זה לא פשוט, שר הספורט איתי בנושא הזה אבל אני צריך כמובן את האוצר, ואנחנו על זה ואנחנו נקדם את זה.

סימון דוידסון: אני מתחבר למה שאמר סולרסקי – אני חושב שלהקמת חברה ממשלתית, חברה מבצעת תחת משרד הספורט, שתדע גם לגייס תקציבים מהמשרדים, גם לדעת איך לעזור בכל הנושא של הבנייה עצמה ולבצע את הבנייה, להיות אחראית על הביצוע ואחר-כך להיות יועצת בנושא התחזוקה כי צריכים ייעוץ בנושא התחזוקה כי אם תלכו לבריכה בדרום שדיברנו עליה, אחרי חמש שנים עדיף שלא תלכו.

סימון דוידסון: הדבר הזה צריך תחזוקה תמידית, ואנחנו יודעים את זה, ומשרד הספורט לא יכול לעשות את זה.

סימון דוידסון: אנחנו מבינים שהעוגה קטנה, חסרים אנשים במשרד, אין תקנים – אי אפשר לעשות הכל.

סימון דוידסון: אז חברה כזאת יכולה באמת לעזור בכל הנושא של בניית מתקנים, ואנחנו נגיש תכנית בנושא.

סימון דוידסון: אני רוצה לחזק אתכם על התכנית של המגזר הדרוזי והערבי.

סימון דוידסון: אין כמוני שמבין שזה מה שיציל את הילדים במדינת ישראל, והאינטרס של כל מדינת ישראל הוא שבחברה הערבית והדרוזית ילדים יעסקו בספורט ולא יסתובבו ולא יהיו בפשע ואלימות וסמים ואלכוהול.

סימון דוידסון: הספורט יכול להציל אותם ובסוף זה יציל גם את המדינה שלנו.

סימון דוידסון: אז אני מחזק אתכם על זה.

סימון דוידסון: אני רוצה לחזור לנושא של תחזוקה – צריכים לחשוב קונספציה מסוימת של איך מתחזקים כי אנחנו יודעים מה קורה בעולם – בעולם מי שמתחזק את כל הפרויקטים האלה זו העירייה אבל העירייה מתוקצבת מהמדינה, ובזכות זה אפשר לתחזק.

סימון דוידסון: אם אין תקציבים, אי אפשר לתחזק.

סימון דוידסון: נושא של בנייה קלה – הייתי רוצה לשמוע בדיון הבא מה המחשבה בנושא של בנייה קלה, לאיזה כיוונים הולכים ואיך הולכים לעשות את זה.

סימון דוידסון: אני חושב שמה שאמר פה גיא מאיגוד הקשתות חייב להגיע לפתרון.

סימון דוידסון: לא יתכן שבעוד מספר חודשים לאיגוד לא יהיה איפה להתאמן אפילו.

סימון דוידסון: פה לא מדובר על מיליארדים, ואני ממש מבקש, דניאל, שתשבו עם גיא.

סימון דוידסון: גיא תעדכן אותי בבקשה איפה זה עומד, זה חשוב מאוד.

סימון דוידסון: נושא אחרון שאותי הכי ריגש זה לשמוע ספורטאי שנותן את נשמתו, עם אבא מדהים שרודף אחריו לכל מקום, ואין לו איפה להתאמן, והוא רוצה להתאמן.

סימון דוידסון: וכמוהו יש עוד עשרות ומאות ילדים שרוצים לעשות אתלטיקה – וואלה, לא חשבתי שיש כל-כך הרבה אנשים שרוצים אתלטיקה.

סימון דוידסון: בא לי לחבק אותך.

סימון דוידסון: כל הכבוד, תמשיך.

סימון דוידסון: אני חושב שהמשרד צריך לעשות – אני בטוח שאתם חושבים על הפריפריה אבל צריכים לחשוב גם על הנושא של הדרום בנושא של אצטדיון אתלטיקה ולעשות מה שאפשר לעשות.

סימון דוידסון: תמשיך, תתאמן, תהיה חזק.

סימון דוידסון: אני רוצה להודות לכולם על דיון מעניין.

סימון דוידסון: אנחנו נעשה דיון המשך אחרי שנחזור למושב הקיץ, ואני מקווה מאוד נקדם את הדברים.

סימון דוידסון: משפט אחרון – חסר המון כסף לספורט, ואנחנו נדאג להביא אותו.

סימון דוידסון: תודה רבה.

סימון דוידסון: הישיבה נעולה.