ועדת המשנה למבנה ההשכלה הגבוהה והמחקר ותקציבם, כנסת 24, פרוטוקול מספר 3, 2022-02-15 09:30

יוסף טייב: בוקר טוב לכולם, אני מאוד שמח לפתוח את הדיון היום, של ועדת המשנה של ההשכלה הגבוהה, בסוגיית העולים החדשים שהם כבר לא כאלה חדשים, בנושא מלגות קמ"ע.

יוסף טייב: אני רוצה לומר מספר מלים ראשונות לגבי האקדמיה הישראלית בכלל, והעולים החדשים.

יוסף טייב: שנים רבות בישראל מדברים על בעיות שקשורות לנשירה.

יוסף טייב: מה שאנחנו קוראים בריחת המוחות.

יוסף טייב: אבל ישראל התברכה בצורה יוצאת דופן במה שמכנים רווח של מוחות.

יוסף טייב: מדינת ישראל התברכה במוחות גדולים, שהגיעו אליה מרחבי תבל, ובמיוחד הייתי אומר מארצות ברית המועצות לשעבר, כמובן מארצות הברית, ומקומות אחרים.

יוסף טייב: אבל רבים מכל העולם, עולים שהגיעו מכל קצווי תבל, וסייעו לפיתוחו של המדע ושל ההשכלה הגבוהה בישראל, בצורה יוצאת דופן, כמו דברים אחרים במדינה, במשק הישראלי, בתרבות הישראלית, בחברה הישראלית, העשירו אותנו בצורה בלתי רגילה.

יוסף טייב: שאלת העלייה נראית כרגע כשאלה שאינה אקוטית כפי שהיתה בראשית ימי המדינה, כשאז היא נתפסה כשאלה המרכזית של המדינה.

יוסף טייב: אבטחת גבולות המדינה וההתיישבות, אצל בן גוריון היה החזון, וכמובן עלייה.

יוסף טייב: כמה שיותר יהודים על מנת להפוך את מדינת ישראל למדינה מבוססת על בסיס יהודים.

יוסף טייב: ועם השנים, לשמחתנו כי גדולה, כמובן העלייה הוכיחה באמת את ביסוסה, או ביססה את מדינת ישראל.

יוסף טייב: היום אנחנו העם היהודי ברובו עוד מעט מתגורר במדינה הריבונית.

יוסף טייב: וחלק גדול מזה באמת, שהמשאב הזה של הריבונות היהודית, של מדינת ישראל, הפכה אבן שואבת ליהודים מכל העולם.

יוסף טייב: ורבים מהם שהגיעו לכאן, מתוך מצוקות או מתוך בחירה, תרמו תרומה ייחודית לכל הפיתוחים שישנם כאן, בכלל בהוויה הישראלית, ובאקדמיה, בעיקר, לרבות במקצועות הכי מרכזיים של המחקר והפיתוח הישראלים.

יוסף טייב: וכך הם באמת העולים החדשים.

יוסף טייב: אז קודם כל אני מברך את כל מי שנמצא כאן, שהיה עולה חדש, כבר הוא עולה ותיק, רבים, שתרמו תרומה ייחודית.

יוסף טייב: העלייה כנראה לא הפסיקה, למרות שלפעמים אנחנו חושבים שאנחנו מיצינו כבר את הנושא הזה.

יוסף טייב: למה מיצינו, כי בעצם אנחנו כמעט רוב העם היהודי עוד מעט מתגורר במדינת ישראל.

יוסף טייב: אבל כפי שאנחנו רואים אפילו בעצם הימים האלה, מי יודע מה יהיה, השעון מתקתק לאיזה כיוון, מה יקרה באוקראינה, אנחנו כל הזמן מסתכלים ורואים שהנושאים האלה של עלייה, אם זה היה מצרפת בזמן הפיגועים הגדולים, ואם זה היה מאנגליה, ואם זה מארצות הברית.

יוסף טייב: הזרם הזה של עולים הוא לא זרם שמפסיק.

יוסף טייב: מה גם שישראל היא מדינה אטרקטיבית לרבים מהאנשים.

יוסף טייב: זה לא רק העניין של הפוש, כמו שאנחנו אומרים, אלא גם העניין של הפול.

יוסף טייב: לא רק הדחיפה, אלא גם המשיכה.

יוסף טייב: היהודים העולים אינם רק עוד פליטים, במובן הזה, אלא גם המשיכה הגדולה של ישראל.

יוסף טייב: ולכן אסור לנו לרגע לשכוח את המשאב הגדול הזה, של הקשר הסימביוטי בין כל חלקי העם באשר הם.

יוסף טייב: יש הנוטים לשכוח את הקשר הזה.

יוסף טייב: יש אפילו המגמדים אותו.

יוסף טייב: אבל כאן בוועדה אנחנו רוצים דווקא להעצים אותו.

יוסף טייב: רוצים להסביר אותו, ורוצים לבדוק שחלילה העולים החדשים שמגיעים, או שיגיעו, לא יפלו למקומות שהם בשוליים של המערכות, לרבות במערכת ההשכלה הגבוהה.

יוסף טייב: שישכחו שדבר כזה קיים.

יוסף טייב: לא ברמה הסטודנטיאלית, כפי ששמענו אתמול בדיון שניהלנו כאן, כשדיבר חבר הכנסת חלפון.

יוסף טייב: שידבר על הצורך באמת להתאים את מערכות ההשכלה הגבוהה גם לעולים חדשים.

יוסף טייב: הוא דיבר על המצוקה שהוא גילה כעולה חדש מצרפת.

יוסף טייב: וגם, אני לא יודע אם על אחת כמה וכמה, אבל גם כמובן לגבי חוקרים בכירים, לגבי מוחות שמגיעים לכאן, לגבי אנשים בעלי יכולות שצריכים להשתלב בתוך המערכת הזאת.

יוסף טייב: אז באמירה ראשונית זאת אנחנו רוצים היום לפתוח את הדיון בנושא הכללי, של האתגרים שנוצרים בנושא העלייה.

יוסף טייב: ושניים, בנושא יותר פרטיקולרי, של מקבלי מלגות קמ"ע, זה אנשים שבאמת עיצבו ברמה מסויימת את המדע הישראלי, לאחר העליות הגדולות, וזכו לתמיכות כאלה ואחרות.

יוסף טייב: העליות הגדולות של לאחר התפרקותה של ברית המועצות לשעבר תרמו תרומה באמת, אין לתאר אותה, לתוך מערכת ההשכלה הגבוהה במקצועות רבים.

יוסף טייב: אני רק אתן נתון אחד, כי אי אפשר לתת את כל הנתונים, יש עבודות גדולות שנעשו.

יוסף טייב: אז רק בתחום ידע ספציפי, נתון אחד.

יוסף טייב: כארבעה עשר פסיק תשעה אחוזים מכלל פרסומי מדעי ישראל בתחום המדעים המדוייקים היו של מדעני קמ"ע.

יוסף טייב: חמישה עשר אחוזים כמעט.

יוסף טייב: בו גם היה המספר הגבוה ביותר של מדענים עולים מועסקים, כארבעים וחמישה אחוז.

יוסף טייב: בתת התחום הכלול פיזיקה, בו עסקו כעשרים ואחד אחוז ממדעני קמ"ע, היה אחוז הפרסומים גבוה אף יותר, כשבעה עשר אחוז.

יוסף טייב: המדענים בתחומי הנדסה וטכנולוגיה ובתחום מדעי הרוח תרמו גם בנפרד, וכן הלאה וכן הלאה.

יוסף טייב: הנתונים האלה הם נתונים שלא צריך יותר, הם בעצמם צריכים לסבר את האוזן למי שמבין את החשיבות המכרעת, מעבר לכל הנושא של נקרא לזה החזון הציוני.

יוסף טייב: של שבו בנים לגבולם.

יוסף טייב: החזון הציוני של אחריות הדדית.

יוסף טייב: החזון הציוני של מה שקוראים באמת הרעיון הזה, הרעיון של כל ישראל ערבים זה לזה או זה בזה.

יוסף טייב: בזה אני רוצה לסיים את דברי הפתיחה הראשונים שלי, ולהזמין את חברי היקר, חבר הכנסת יבגני סובה, יו"ר סיעת ישראל ביתנו, שביקש ממני ליזום את הדיון במלגות קמ"ע.

יוסף טייב: בבקשה ח"כ סובה.

יבגני סובה: תודה רבה חברי, פרופ' יוסי שיין, חבר הכנסת יוסי שיין.

יבגני סובה: קודם כל אני מצטרף לדברים שאתה אמרת.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד מספר דברים, לפני שאנחנו נעבור לדיון.

יבגני סובה: קודם כל לפני מספר חודשים אנחנו, מדינת ישראל, ציינו עשרים וחמש שנה לפרוייקט קמ"ע.

יבגני סובה: חלק מהאנשים שיושבים כאן, אנשים מכובדים מאוד, פנו אליי וביקשו לקיים דיון בכנסת, כי ישנן בעיות שקשורות לפרוייקט קמ"ע, ומאחר ובכנסת ישראל מזה שמונה חודשים לא קיימת ועדת העלייה והקליטה, מסיבות פוליטיות, כידוע לכם, בגלל אי הסכמות בין קואליציה לאופוזיציה, אז בהתחלה לא ידעתי איפה אני בעצם יכול להיענות לבקשות שלכם ולקיים את הדיון.

יבגני סובה: ואז עלתה ההצעה לעשות את זה בוועדת משנה שנמצאת בידינו, ואני אומר בידינו, הכוונה לסיעת ישראל ביתנו.

יבגני סובה: אז אני קודם כל מודה לך יוסי על כך שאתה נעתרת לבקשתי, ומקיים את הדיון הזה.

יבגני סובה: אני רוצה לומר עוד מספר דברים.

יבגני סובה: אם אנחנו נצא לרחוב ונשאל אנשים בכל הגילאים, ונשאל אותם האם אתם חושבים שעולי ברית המועצות תרמו תרומה רבה למדע הישראלי, למדינת ישראל, סביר להניח שרוב האנשים יגידו כן, התשובה היא כן.

יבגני סובה: כי זה יושב מה שנקרא באתוס הציוני ישראלי.

יבגני סובה: אבל אם תשאלו מה זה פרוייקט קמ"ע, אני בטוח שרוב האנשים לא ידעו לענות מה זה פרוייקט קמ"ע, כי הם לא יודעים מה זה פרוייקט קמ"ע.

יבגני סובה: ולכן התפקיד שלי בישיבה הזאת הוא קודם כל להזכיר על הדבר הזה, כי פרוייקט קמ"ע הוא קודם כל נתן למדינת ישראל כוח אדיר בתחום המדע, במעט של כסף.

יבגני סובה: וזה צריך להגיד.

יוסף טייב: אולי צריך להגיד שראשי התיבות של קמ"ע, אנשים לא יודעים מה זה, זה קליטת מדענים עולים.

יבגני סובה: לפני שבוע דיברתי עם חבר שלי ישראלי שלא ידע שרדיו רק"ע זה רשת קליטת העלייה.

יבגני סובה: אז גם קמ"ע זה אותו דבר.

יוסף טייב: זה הקמע שלנו, קליטת מדענים עולים זה הקמע המודרני.

יבגני סובה: אני מניח שיש מילה יפה, קמע בטח אפשר להשתמש במילה הזאת בתחומים אחרים, אבל קמ"ע זה קליטת מדענים עולים.

יבגני סובה: מדינת ישראל נהנתה מכוח עצום ואדיר של המדענים, שבו מברית המועצות עם ידע רחב, שחלקם הביאו ידע חדש שלא היה לפני העלייה מברית המועצות, עם כסף קטן.

יבגני סובה: וזה כולם צריכים לדעת את זה.

יבגני סובה: המדענים העולים, שחלקם אפילו הרגישו, אני לא מתבייש להגיד את זה, כמו סוג ב'.

יבגני סובה: הם באו כאילו נתנו להם תוספת וכאילו זה היה סוג של סידור עבודה.

יבגני סובה: אבל עם הזמן הם הוכיחו את עצמם פי כמה וכמה, ואני חושב שהיום ישראל צריכה להודות לאותם מדענים שתרמו ידע בתרומה למדע ישראלי, וכמובן לכלכלת ישראל.

יבגני סובה: כי כל תרומה במדע בסופו של דבר הופכת לרווח בכלכלת ישראל.

יבגני סובה: אם זה פיזיקאים, אם זה מתמטיקאים, אם זה מהנדסים, ואם זה רופאים, וכל האנשים שבאו לפה, מורים וכו' לפני מספר שנים משרד העלייה והקליטה פרסם מחקר.

יבגני סובה: נדמה לי שזה היה לרגל עשרים וחמש שנה לעלייה מברית המועצות.

יבגני סובה: במחקר הזה הוצגו נתונים שעל כל שקל שמדינת ישראל השקיעה בקליטת עולים באופן כללי, היא הרוויחה כמעט בין שלושה לארבעה שקלים.

יבגני סובה: המשמעות שמאז שנות התשעים השקיעו בקליטת העלייה סביב חמישים, שישים מיליארד שקל, והרווח הגדול שמדינת ישראל קיבלה מכל התרומה הזאת, ואני מדבר על כולם, מהנדסים, רופאים, מורים, רק ארבעים ושלושה אלף רופאים עלו לישראל במסגרת העלייה הגדולה.

יבגני סובה: זה הגיע לרמה של בין מאה חמישים למאה שישים מיליארד שקל.

יוסף טייב: השינוי הוא הרבה מעבר לשינוי מוניטרי.

יוסף טייב: מדינת ישראל, מאז העלייה הגדולה מברית המועצות לשעבר, שינתה את פניה.

יוסף טייב: היא פשוט, כל ההיי-טק, אי אפשר לראות את זה בלי הטרנספורמציה הזאת שחלה בשנות התשעים.

יבגני סובה: ולכן יש לך גם תרומה של פרוייקט קמ"ע.

יבגני סובה: ואני מאוד מקווה שהדיון הזה אנחנו נעשה אותו קיר ראשון, ונמשיך למעקב.

יבגני סובה: אני יודע שיש נציגים של משרד העלייה, לכן אני מעביר את רשות הדיבור למשתתפים.

יבגני סובה: אני הבנתי שהראשון שרוצה לדבר זה פרופ' קרסיק,

יוסף טייב: שהעביר לנו גם מסמך, אז אולי באמת נעלה את פרופ' קרסיק.

יוסף טייב: תודה על המסמך ששלחת לנו.

יוסף טייב: בבקשה.

יוסף טייב: אני רק רוצה, על מנת שנוכל שכולם ידברו, קח לך פרופ' קרסיק ארבע, חמש דקות לומר את דבריך.

יעקב קרסיק: תודה.

יעקב קרסיק: אני חותם על מה שאתה אמרת, המון תודה ליבגני על הדיון שמתקיים עכשיו.

יעקב קרסיק: אני רציתי להגיד כמה דברים.

יעקב קרסיק: ראשית, אני גם הייתי מדען עולה.

יעקב קרסיק: באתי כמו מדען מוזמן, עשיתי עלייה פה כבר בארץ, עבדתי במכון וייצמן שש שנים, ואחר כך עברתי לטכניון, שם קיבלתי פרופסור מהמניין, ויש לנו שם מעבדה הכי גדולה בארץ בפיזיקת הפלאסמה.

יעקב קרסיק: דרך המעבדה שלנו עברו כבר יותר משנים עשר אנשים במלגות לאורך השנים.

יעקב קרסיק: ולכן יש לי ניסיון רב מה זה התמיכה הזאת, ואיך הולכים כל הפרוצדורות האלה באוניברסיטה.

יעקב קרסיק: כי אני הייתי גם הרבה שנים חבר בטכניון, בוועדה המרכזת של הטכניון.

יעקב קרסיק: אני רוצה להגיד שתכנית קמ"ע א' היתה מצויינת.

יעקב קרסיק: היא נותנת אפשרות לכל האנשים, מאתיים אלף שקל לשנה במשך חמש שנים.

יוסף טייב: יש פה מענקי מחקר, הגרנטים, כל הדברים האלה, וגם במסמך שאתם ניסחתם, יש דברים שאחר כך פנסיוניים, אני לא רוצה להיכנס כרגע לסוגיות כספיות פה, כי לא נצא מזה.

עזרא זינגר: אני גרנית בן עזרא זינגר.

עזרא זינגר: אני מנהלת המרכז לקליטה במדע, שזה בעצם היחידה שאחראית במשרד העלייה והקליטה על קליטת מדענים, תכנית קמ"ע, גלעדי בעבר, שפירא, נוהלה על ידינו.

עזרא זינגר: כל תכניות הסיוע למדענים עולים ותושבים חוזרים למעשה נמצאות באחריותנו.

עזרא זינגר: אני רוצה קצת לעשות סדר לגבי הנתונים שניתנו, ואני ברשות

עזרא זינגר: כם אעשה סקירה על תכניות הסיוע הקיימות.

עזרא זינגר: אני אתחיל דווקא ממה שבאמת פרופ' קרסיק התייחס אליו, זאת תכנית קמ"ע ב'.

עזרא זינגר: תכנית קמ"ע ב' היא מיועדת לעולים בלבד, בעלי חמש עשרה שנות ניסיון, מאז התואר השלישי.

עזרא זינגר: זאת אומרת סניורים, כלומר בכירים.

עזרא זינגר: היקף המימון הוא באמת למשך חמש שנים, ביחד עם מענק, סך הכל אנחנו מגיעים לבסביבות המיליון מאתיים, מיליון שלוש מאות בכל התכנית, לפעמים מיליון ארבע מאות, תלוי בתקן.

עזרא זינגר: הבעייתיות של התכנית, ואני לגמרי מסכימה פרופ' קרסיק, זה שבעצם התנאי הוא שלאחר שנתיים, כלומר שנתיים בתכנית, לאחר שנתיים המוסד צריך להוציא לו כתב מינוי זמני, על תקן קביעות, במטרה לקלוט אותו בקביעות תוך חמש שנים.

עזרא זינגר: תנאי קשה לאוניברסיטאות, כי כולם יודעים שתקני קביעות הם מוגבלים מאוד.

עזרא זינגר: זה תנאי שמוביל, זה יחד עם התנאי של הגיל, של ארבעים וחמש ומעלה, שמוביל למיעוט מועמדים, וגם מיעוט זוכים בתכנית.

יבגני סובה: מי קבע את התנאי הזה?

עזרא זינגר: זה תנאי שנקבע בזמנו על ידי הממשלה כתכנית המשך לקמ"ע א' שנסגרה ב-2010, וזה המבנה שלה, כשבעצם עקרון חשוב פה היה לסייע למדענים בכירים, בגילאים יותר מבוגרים, להיכנס לתכנית.

יבגני סובה: אז לכן הזמן קצר.

יבגני סובה: כי אם אנחנו מגדילים את הזמן יכול להיות שניתן פה אפשרות לאוניברסיטאות כן לקלוט, אם אנחנו מגדילים את זה מחמש שנים לשמונה שנים לצורך העניין.

יבגני סובה: אז האוניברסיטה לא תהיה לחוצה.

עזרא זינגר: זה לא רק הזמן, זה גם הגילאים.

עזרא זינגר: גיל ארבעים וחמש, וזה שזה רק לעולים, ולא לתושבים חוזרים, גם אגב מוגשות הרבה פעמים בקשות לתושבים חוזרים, שאנחנו לא יכולים לכלול אותן פה.

עזרא זינגר: וזה תנאים שבעצם כמכלול קשה, והתנאי הכי קשה הוא באמת העניין של הקביעות, שאנחנו בעצם מבקשים תקן.

יבגני סובה: למסמך מינוי לא בעיה שנתיים, אבל החמש שנים זו הבעיה את אומרת.

עזרא זינגר: נכון.

יבגני סובה: אם היה נניח שמונה שנים, אז את חושבת שזה היה פותר?

יבגני סובה: או עשר שנים?

עזרא זינגר: התקן קביעות, מעצם היותו מצומצם בכל האוניברסיטאות, מספרי תקני הקביעות לא עלו, מספרם לא גדל בשנים האחרונות, והוא די מצומצם.

עזרא זינגר: ולכן זו בעיה שאנחנו צריכים להתמודד איתה, תקני קביעות.

עזרא זינגר: ולכן אנחנו מצאנו דרך, ואם יהיה לי את הזמן אני אפרט עליה, בשיתוף עם הות"ת, תכנית חדשה.

עזרא זינגר: אנחנו פנינו לות"ת לפני כמעט שלוש שנים, לאחר שבדקנו את השטח.

עזרא זינגר: אנחנו מבינים שברוב, ממה שאנחנו יודעים, ברוב המעבדות רוב החוקרים כמעט ולא נקלטים חוקרים.

עזרא זינגר: יש את ראש המעבדה, ויש דוקטורנטים ופוסט-דוקטורנטים.

עזרא זינגר: מעט מאוד חוקרים.

עזרא זינגר: זאת אומרת שיש מעט מאוד אפשרויות לקלוט מדענים במעבדות.

עזרא זינגר: ולכן פנינו עם הנושא הזה לות"ת, והצענו תכנית שהיא בעיניי בין מי שנמצא בתקן קביעות, לבין המסלולים היותר נמוכים, הסיוע היותר נמוך שלנו, שזה באמת ללא בדיקה של מצויינות מדעית.

עזרא זינגר: והצענו מסלול של חמש שנים, על בסיס עמית מחקר, שזה מעמד שקם בעולם, הבאנו מידע ממספר אוניברסיטאות, שמאפשר למעשה קליטה של עולים, בין היתר, ותושבים חוזרים במעמד מוסדר, לא כראשי מעבדה.

עזרא זינגר: זה אתגר שהוות"ת והמל"ג והאוניברסיטאות צריכים לתת עליו מענה.

עזרא זינגר: קמ"ע ב' אמור להגדיל את אפשרויות הקליטה של מדענים עולים באקדמיה.

עזרא זינגר: שזה כרגע בעיה.

יוסף טייב: זה מסלולים שונים בתוך האקדמיה, שהם לא בדיוק,

יבגני סובה: מה זה מחייב?

יבגני סובה: זה מחייב אישור של משרד העלייה?

יבגני סובה: משרד החינוך?

עזרא זינגר: זה מחייב קודם כל, מי שמגיש זה יהיה על בסיס קול קורא בעקרון, התכנית נמצאת כרגע בשלב של אישורים סופיים.

עזרא זינגר: נמצאת פה ד"ר נוביבק, שתוכל להסביר את הפרספקטיבה של הות"ת.

עזרא זינגר: איתה בעצם הרצתי את הנושא הזה.

עזרא זינגר: התכנית הזאת למעשה, מועמדים יוגשו על ידי המוסד האוניברסיטאי.

עזרא זינגר: הם אמורים לעמוד בקריטריונים כאלה של מצויינות מדעית שתאפשר להם להיות הסגן של הראש מעבדה.

עזרא זינגר: והוא יהיה בתקן מעמד מוסדר של עמית מחקר, על בסיס שכר מוסדר ותנאים.

יבגני סובה: אז תתקנו גם את העניין של תושב חוזר.

יוסף טייב: אני רוצה להעלות את נעמי בק, סמנכ"לית אסטרטגיה במל"ג.

יוסף טייב: בבקשה נעמי, אולי תסבירי לנו.

יוסף טייב: נעמי עושה עבודה נהדרת בות"ת מל"ג בכל הנושאים האלה.

נעמי בק: אני אשלים את מה שאמרה גרנית.

נעמי בק: בעצם הרעיון הוא, אנחנו רוצים כאן לתפוס כמה ציפורים במכה אחת.

נעמי בק: גם לדאוג לעיבוי המערך המחקרי באוניברסיטאות, כלומר להגברת התפוקה המחקרית האיכותית, על ידי הכנסה של אנשים בלבל מאוד גבוה, ברוב המקרים גם אחרי פוסט בחו"ל, אבל יכולים להיות גם כאלה עולים שלמדו בחו"ל.

נעמי בק: להכניס אותם למעבדות החדשות בשביל בעצם למנף את איי המצויינות במוסדות.

נעמי בק: והרעיון הוא לתת להם חוזים ארוכי טווח, כלומר לחמש שנים.

נעמי בק: פה אנחנו נמצעים מבעיית הקביעות.

נעמי בק: הבעיה הזאת שהועלתה היא בעיה משמעותית, בגלל שבעצם אנחנו שומרים מאוד באדיקות על נושא של החופש האקדמי.

נעמי בק: התכנית הזאת היא בדיוק תכנית שככה קצת נכנסה לתוך מערך ההחלטות של המוסד, על ידי זה שהיא מסנדלת אותו לתת למישהו קביעות, שהוא לא בעצם בוחר אותו בעצמו.

נעמי בק: לצורך השוואה אני רק אגיד שלמשל למל"ג יש מלגות אלון, מלגות לקליטת אנשי סגל מצויינים, שהמל"ג תומכת בהקמת המעבדה שלהם.

נעמי בק: אבל הבחירה את מי קולטים נעשית על ידי המוסדות.

יוסף טייב: וגם זה השתנה עם הזמן.

יוסף טייב: כמו שאת אומרת ההכרעה הגדולה של המוסדות, צריך לזכור, זה הכרעה לגבי הקביעות.

יוסף טייב: כשאתה מעניק דרגת קביעות אתה יודע שיש לך את איש הסגל לעשות שנים איתך.

יוסף טייב: ולכן אם בעבר חשבו גם בסוגיות מלגות אלון, אני הייתי אחד שקיבל אותה, אני זוכר בהחלט.

יוסף טייב: אבל ההכרעה של הקביעות היא הכרעה של המוסד.

יוסף טייב: זה מסייע למוסד לקלוט אנשים.

יוסף טייב: אז זה היה מלגות אלון לחוקרים מצטיינים צעירים.

יוסף טייב: אבל ההכרעה הסופית היא באמת של המוסד, לפי התפקוד שלך, לפי התפוקות של החוקר בתוך המערכת.

נעמי בק: אני באמת רק רוצה להגיד, התכנית הזאת שאנחנו מפתחים כאן ביחד עם משרד העליה והקליטה, שהיא חלק מתכנית הרבה יותר גדולה, כן נותנת את הדעת על זה שאנחנו בעצם באמצעות השיתוף פעולה הזה, משרד העלייה והקליטה ייתן איזה שהוא תימרוץ מסויים, סיבדוס למוסדות לקלוט דווקא את העולים, דווקא את התושבים החוזרים, על ידי זה שהם יסבסדו את חלקם של המוסדות.

נעמי בק: כי התכנית מחולקת ככה ששליש ישלם המוסד, שלוש PI ושליש מממנת הות"ת, בשביל לקלוט את עמיתי המחקר כאלה.

נעמי בק: שכמו שאמרה גרנית זה כוח אדם ברמה מאוד גבוהה, שהיום גם ברמת ה-CV זה נותן איזה שהוא איתות מסויים שאתה קיבלת משרה כזאת לחמש שנים, במעמד מסויים, ברמת שכר מסויימת, עם חוזה העסקה מוסדר וכו'.

נעמי בק: אז אני חושבת שבאמת התכנית הזאת היא תוכל קצת לפתור את הבעיות שיש בתכנית קמ"ע ב', ולפתוח את היריעה בצורה יותר רחבה.

יבגני סובה: אני חוזר על השאלה, האם זה מחייב אישור הכנסת והממשלה, ואם זה יחזור לוועדות המתאימות בכנסת?

יבגני סובה: כי אנחנו רוצים לא רק פיקוח אלא גם פה דחיפה.

יבגני סובה: אם צריך פה משהו מאתנו, אז תבואו, תדברו איתנו, ואנחנו נקדם את זה.

יבגני סובה: כי אני עכשיו שומע פה דברים טובים, אני לא רוצה שזה יישאר רק בפרוטוקול, אני רוצה שזה ייושם.

נעמי בק: זה חלק ממה שנקרא התכנית הרב שנתית,

יוסף טייב: תכנית החומש.

יוסף טייב: צריך לזכור שרק לפני חודשיים כמעט נכנס ראש ות"ת חדש, פרופ' מקורי, שאירחנו אותו פה, אנחנו מאחלים לו בהצלחה.

יוסף טייב: המל"ג-ות"ת עובדים כרגע על תכנית החומש, אני מניח שסוגרים בימים אלה ממש.

יוסף טייב: אז הדברים האלה ייסגרו, אנחנו מבינים?

נעמי בק: נכון, זה חלק מתכנית החומש.

נעמי בק: אז אנחנו כבר במשא ומתן עם האוצר.

עזרא זינגר: אם אפשר רק להעיר פה דבר קטן, במסגרת התכנית שנכנסת בתכנית החומש אין הקצאה לנושא עולים.

עזרא זינגר: זאת אומרת שהמועמדים, מתוך המועמדים שיושגו, אם אתה עולה או ישראלי למעשה המועמדות שלך נבחנת על בסיס מצויינות.

עזרא זינגר: ואנחנו כן מבקשים שתהיה איזו שהיא הקצאה לעולים, מאחר ותנאי ההתחלה שלהם הם קצת יותר מאתגרים.

יבגני סובה: אז מה צריך לעשות בשביל שכן זה ייכנס?

עזרא זינגר: בתכנית הזאת, אנחנו כמשרד כשיזמנו את התכנית של עמית מחקר באמת מתוך כוונה להגדיל את כמות אפשרויות הקליטה, כמו שנעמי אמרה, זה מאוד חשוב לעיבוי מערך המחקר.

עזרא זינגר: אבל כאשר ועדת הות"ת שמתבססת על מצויינות מדעית בוחנת את המועמדים, אנחנו היינו מבקשים שתהיה הקצאה מסויימת למדענים עולים.

יבגני סובה: את זה אני הבנתי.

יבגני סובה: אני רק אומר, אתם צריכים לדעת שאתם תקבלו תשובה חיובית לבקשה שלכם.

יבגני סובה: השאלה אם אנחנו אולי נעשה פה איזה שהוא מעקב.

יבגני סובה: אני רוצה להבין, מבחינת הזמנים, או שתעדכני אותנו, איך אנחנו נדע שהתנאי הזה,

נעמי בק: אני אשמח לתת את פרטי התכנית, כמובן לא בפורום הזה.

נעמי בק: והרבה פעמים תמריצים כלכליים עובדים טוב מאוד גם במערכת ההשכלה הגבוהה, על ידי זה שהמשרד לעלייה וקליטה הולך לסבסד את מחצית מעלות ההעסקה של אדם כזה, זה נותן למוסד תמריץ מאוד מאוד חזק לקלוט דווקא תושב חוזר או עולה במקום מישהו אחר.

נעמי בק: אז אני חושבת שזה ידבר חזק מאוד.

יוסף טייב: אולי מה שנעשה נעמי, מכיוון שאתם ממש בעיצומן של ההכרעות האלה בתכנית החומש, אני חושב שכמו שאומר ח"כ סובה, צריך לדעת, על מנת שלא יפלו בין הכסאות, ומשהו פתאום יהיה חסר, ולא נזכור את התקציבים, אני חושב שזה הזמן ממש, לפני שסוגרים את העניין הזה, אולי חבר הכנסת סובה יהיה איתך בקשר בתוך הדבר הזה.

יוסף טייב: אני חושב שחשוב שנמשיך את הקשר הזה.

יבגני סובה: אולי אנחנו נקיים פגישה אתכם.

יוסף טייב: בסדר גמור.

יוסף טייב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לפרופ' אורבך, שהוא יועץ הרקטור לקליטת עלייה.

יוסף טייב: שלום לך פרופ' אורבך.

דורון אורבך: שמי דורון אורבך, אני ראש מרכז בר אילן לאנרגיה וקיימות, מדובר בחמישים וחמש קבוצות מחקר של שבע פקולטות.

דורון אורבך: אני גם עומד בראש מרכז המחקר הלאומי לאלקטרוכימי.

דורון אורבך: בנושא אנרגיה לפחות בארץ הצלחנו להפוך תחרות לשיתוף פעולה.

דורון אורבך: ואני אישית קלטתי לפחות, אני חושב שנים עשר או שלושה עשר עולים בדרגות שונות, שחמישה מהם הגיעו לדרגה של פרופסור חבר.

דורון אורבך: עד היום עובדים עדיין אנשי קמ"ע מהדור הישן, ואני עד לקליטה מוצלחת ביותר, ולתגובה הפנטסטית של גל העליה של שנות התשעים למדע הישראלי.

דורון אורבך: מדובר באנשים שהביאו איתם ידע ייחודי.

דורון אורבך: המדע הסובייטי היו לו יתרונות שהרווחנו אותם, הרווחנו אותם בזול.

דורון אורבך: והתכנית הזאת, כל הסט הזה של תכניות שפירא-גלעדי-קמ"ע, זו הצלחה אדירה של מדינת ישראל בקליטת עלייה.

דורון אורבך: ואני יכול להגיד הרבה סופרלטיבים, פשוט בר אילן בורכה בהרבה מאוד מדענים עולים.

דורון אורבך: למעשה מדובר במאות מדענים עולים, שהפרו את המדע הישראלי, וזאת הצלחה גדולה.

דורון אורבך: כרגע, אין לנו גלי עלייה.

דורון אורבך: כרגע מדובר בתופעה ספורדית של מדענים שמוכנים לעלות, רובם מהעולם המערבי.

דורון אורבך: ויש תחרות גדולה מצד ישראלים, מצד תושבים חוזרים.

דורון אורבך: ולכן החובות כלפי האוניברסיטאות, האוניברסיטאות נלחמות, אין הנחתום מעיד על עיסתו, אבל אנחנו נלחמים על מצויינות אקדמית.

דורון אורבך: המערכת הופכת להיות יותר ויותר אקסקלוסיבית.

דורון אורבך: הדרישות הן גבוהות.

דורון אורבך: ואני חושב שהמדע הישראלי מרוויח מהדרישות האלה למצויינות.

דורון אורבך: ולכן התחרות היא מאוד גדולה.

דורון אורבך: על כל משרה אקדמית יש תחרות בין אנשים מעולים.

דורון אורבך: ולכן הצד הזה של להכריח את האוניברסיטאות להכניס אדם למסלול קביעות זה סד בלתי נסבל.

דורון אורבך: יגידו מוחל טובות.

דורון אורבך: אנחנו לא רוצים את העזרה.

דורון אורבך: מסלול ביניים, כמו שהוצע, ועל זה דיברתי עם גרנית, אני מביע את תמיכתי בתכנית המוצעת.

דורון אורבך: התכנית המוצעת היא מסלול ביניים, שלא שם את האוניברסיטאות בסד, ותאפשר למעשה לייצר מצב ביניים שאדם יאפשר לקלוט מדענים עולים, בלי להכניס את האוניברסיטאות לסד, זה מסלול נכון וגישה נכונה.

יוסף טייב: נהדר.

יוסף טייב: קודם כל תודה רבה באמת, גם על העבודה, שדיברת על שנים עשר העולם שקלטת, וברמה האישית, על ההוספות שדיברת עליהן.

יוסף טייב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור

אלכסנדר חיין: שלום, אני פרופ' מהמניין מאונ' העברית, במשך שלושים שנה.

אלכסנדר חיין: היה לי, ויש שלוש אנשי קמ"ע.

אלכסנדר חיין: ואתם שמעתם שעבור כל איש קמ"ע צריך לשלם משלושים עד חמישים אלף ₪ בשנה.

אלכסנדר חיין: זה דבר קשה בעצמו.

אלכסנדר חיין: ברור שזה צריך לקבל המון גרנטים.

אלכסנדר חיין: עכשיו אני רציתי להגיד בקשר לקמ"ע א'.

אלכסנדר חיין: עכשיו אי אפשר פשוט, אפילו אם יש כסף, אי אפשר לשלם, אסור.

אלכסנדר חיין: מפני שזה לפי תנאים של הקרנות מהאקדמיה, אי אפשר לשלם לבנאדם, שעובד.

אלכסנדר חיין: וקמ"ע, זה אנשים שעובדים.

אלכסנדר חיין: אי אפשר.

יבגני סובה: כמה יש כאלה בקמ"ע א'?

אלכסנדר חיין: אצלי יש שלושה.

אלכסנדר חיין: אני אמרתי, עשרים וחמש שנה אני שילמתי, מ-BSF שילמתי.

יוסף טייב: זה היה החלטות, אני פשוט לא זוכר, האם זה החלטות חדשות יחסית?

יוסף טייב: עד מתי היה אפשר,

אלכסנדר חיין: אני לא יודע מאיפה זה, ממתי זה מתחיל.

אלכסנדר חיין: עכשיו, בשנתיים האחרונות אני רואה את הבעיה הזאת, שאי אפשר לשלם.

אלכסנדר חיין: עכשיו אומרים שהם יכולים, בנאדם שהוא יכול להגיש הצעה בעצמו, אז לא משלמים לו.

אלכסנדר חיין: אבל ידוע שבנאדם שאפילו יש לו גנט, הוא לא יכול לשלם לעצמו.

אלכסנדר חיין: יש לי פרופסור מקמ"ע א', ויש לנו, אנחנו כתבנו שם עשרים וחמש שנה, מאתיים מאמרים מדעיים.

יבגני סובה: אתה פרופסור באיזה תחום?

אלכסנדר חיין: בפיזיקה של האטמוספירה.

אלכסנדר חיין: בגשם וכל מיני דברים, יצירת גשם מלאכותית.

יבגני סובה: אז אתה לא יכול לשלם לו, לאותו פרופסור?

אלכסנדר חיין: לא יכול לשלם.

אלכסנדר חיין: וזאת שאלה, אני לא יודע,

יוסף טייב: אני רוצה לומר, אין לי תשובות, שומעים אותנו גם בות"ת, וב-ISF, ו-BSF, שומעים אותנו.

יוסף טייב: בזמנו, אני לא יודע מי כרגע אחראי על זה, אני זוכר שהיה ידידי פרופ' טלמון, אבל אני באמת לא מכיר את הכללים האלה שהשתנו.

יוסף טייב: אני לא רוצה לומר שום דבר, צריך לבדוק את הדברים האלה.

יוסף טייב: אני רוצה לשמוע את שני החברים, ולראות באמת מה הכללים, איך הם השתנו ואיך הם משפיעים.

יוסף טייב: אז קודם כל אני מאוד מודה לך פרופ' חיין, כי זו נקודה קריטית פה.

יוסף טייב: ד"ר בוריס שטיבלמן, בבקשה אדוני.

בוריס שטיבלמן: אני אתחיל מזה שאני רוצה להודות לוועדה מכובדת זו, לפרופ' יבגני סובה, על זה שנתנו לי אפשרות להתגנב לוועדה הזאת, כי אני בעצם לא שייך להשכלה גבוהה.

בוריס שטיבלמן: אני עוסק בדיוק בחלק שלפני השכלה גבוהה.

בוריס שטיבלמן: הרבה שנים, עשרים שנה, בעצם אפילו שלושים שנה, אני מכין את החבר'ה בבתי הספר לתכניות מצויינות כדי שיהיה לנו את מי ללמד בהשכלה גבוהה.

בוריס שטיבלמן: את מי לתת כתלמידים לפרופסורים אשר באים לכאן.

בוריס שטיבלמן: נמנו כמה סיבות שלא באים אלינו מדענים דגולים.

בוריס שטיבלמן: אבל אחת הסיבות, שאין את מי ללמד.

בוריס שטיבלמן: חסר מאוד תלמידים טובים.

בוריס שטיבלמן: אני לא אציין את כל הנקודות במשבר הגדול הזה, זה באמת משבר גדול במערכת החינוך, משבר יוצא דופן.

בוריס שטיבלמן: אבל בטוח שיש לי מה לומר על זה, ואני רוצה ליזום ועדה מיוחדת על זה.

בוריס שטיבלמן: אני בעצמי עליתי לפני שלושים שנה, גם קיבלתי מלגת שפירא, ומהר מאוד הבנתי שאם אנחנו לא נתחיל להתפרנס לבד אנחנו לא נצליח לשרוד.

בוריס שטיבלמן: ומאז הרבה שנים אני עובד עם בתי ספר פנימיות, עם בתי ספר רגילים, ואנחנו כבר עברנו, אני חושב ששלושת אלפים עברו דרכנו, עולים חדשים, והתקבלו למוסדות להשכלה גבוהה, לחלקים אלטיסטיים של צבא וכן הלאה.

בוריס שטיבלמן: אני חושב שאיך שאנחנו מאבדים את השורש של העניין.

בוריס שטיבלמן: חסר חינוך למצויינות בפועל.

בוריס שטיבלמן: לא שחסר שמות.

בוריס שטיבלמן: יש מספיק שמות.

בוריס שטיבלמן: אבל חסר חינוך למצויינות בפועל.

בוריס שטיבלמן: ואני חושב שיש לי מה לומר על זה, אבל לא תוך שתיים שלוש דקות.

יוסף טייב: קודם כל הרבה תודה שבאת, ואתה לא התגנבת לכאן, אתה אורח כבוד.

יוסף טייב: אז אנחנו שמחים שאתה כאן.

יוסף טייב: פרופ' לאוניד דינביץ, בבקשה.

לאוניד דינביץ: אני מצטער שאני לא כל כך טוב מדבר עברית.

לאוניד דינביץ: אני אדבר כמה מלים בשפה הרוסית.

לאוניד דינביץ: אני עבדתי שנים רבות באונ' תל אביב, ואני עומד בראשו של פורום מדענים עולים.

לאוניד דינביץ: במאמצים רבים, אלה שהגיעו בשנות התשעים הקימו את התכניות אשר כן נתנו אפשרות להרבה מדענים עולים לקבל אותם למקומות.

לאוניד דינביץ: אני לא מסוגל לתת את התוצאה הכללית, את האפקט הכללי כלכלי של פעילות מדענים עולים, אבל לגבי הקבוצה שלי, לפי הערכה של חיל האוויר תוצאה של פעילות שלנו עלתה מיליארד וחמש מאות מיליון דולר, כך החליט חיל האוויר.

לאוניד דינביץ: ברצוני להודות למספר דמויות, ביניהן יורי שטרן ז"ל ואביגדור ליברמן, ועוד אנשים אחרים אשר עזרו לנו להקים אותן תכניות.

לאוניד דינביץ: אבל נכון לעכשיו, כל התכניות נעולות וסגורות כעת.

לאוניד דינביץ: אין עליית מדענים לגמרי.

לאוניד דינביץ: לא קיימת.

לאוניד דינביץ: אלה שיושבים היום כאן, אנחנו כבר לא צריכים שום דבר.

לאוניד דינביץ: אבל אפילו היום יש המון אנשים אשר מסוגלים לתת עזרה גדולה גדולה למדע בישראל.

לאוניד דינביץ: יתכן שבמשרד הקליטה יש תכניות בהקמה, אבל אני כראש פורום מדענים עולים לא ידוע לי שום דבר על זה.

לאוניד דינביץ: בטוחני שצריך להקים קבוצה אשר תעזור למדינת ישראל לעודד את עליית המדענים, ולעזור לאותם מדענים שעדיין קיימים כאן לשרוד ולהתקיים.

לאוניד דינביץ: נכון לעכשיו אין לנו כתובת למי לפנות.

לאוניד דינביץ: תודה ליבגני סובה, הוא בעצם היחיד שיכול לעזור לנו.

יוסף טייב: תודה רבה, ותודה על התרגום.

יוסף טייב: אני מבקש לעבור לפרופ' לב אפלבאום.

יוסף טייב: בבקשה.

יוסף טייב: \

לב אפלבאום: בוקר טוב, אני פרופ' לב אפלבאום מאונ' תל אביב.

לב אפלבאום: אני ראש לקבוצת KAMERA.

לב אפלבאום: מה אני רוצה להסביר, התכנית הזאת התחילה בשנת 97', ותודה רבה על התכנית הזאת.

לב אפלבאום: אבל עכשיו כבר עשרים וחמש שנה לאנשים שעובדים בתכנית קמ"ע אין קריטריונים.

לב אפלבאום: צריך לשלם שלושים אלף שקל בשנה.

לב אפלבאום: שבעים אחוז הולכים לפנסיה.

לב אפלבאום: מה אנחנו צריכים לעשות עם הכסף הזה.

לב אפלבאום: זו בעיה גדולה.

לב אפלבאום: ואנחנו לא יכולים לקבל את הכסף הזה בפרוייקט --- איפה אנחנו יכולים לקבל את הכסף הזה.

לב אפלבאום: זו בעיה גדולה.

יבגני סובה: לב, אתה יכול להסביר לנו בבקשה את הסוגיה שעלתה פה על ידי פרופ' חיין, אם יש לך היום בנאדם מקמ"ע א', ויש בעיה לשלם לו מאותם הגרנטים, מה אתה עושה?

יבגני סובה: איך אתה פותר את הבעיה, איך אתה ממשיך להחזיק את הבנאדם הזה במשרה ומשלם לו שכר?

לב אפלבאום: זו בעיה גדולה, אני יכול לקבל פרוייקט ממשרד המדע או ממשרד האנרגיה או מגרנט בינלאומי, אבל אני לא יכול לקבל כסף למטרה הזו.

לב אפלבאום: אני צריך לקבל כסף לסטודנט אחר, אחרי זה לשלם לפרופסור שעובד עם הסטודנט הזה, יכול להעביר את הכסף,

יבגני סובה: אבל זה תנאי לא של מדינת ישראל, זה תנאי של אותם גרנטים.

יבגני סובה: השאלה אם אנחנו כמדינה, או כמישהו שמייצג את המדינה באותו משא ומתן יכול להשפיע על זה, שיש לנו פה מצב מיוחד של הפרוייקט.

יבגני סובה: לכל בכל מדינה יש פרוייקט קמ"ע, לא כל מדינה קולטת עולים.

יבגני סובה: אז יכול להיות שפה כן אפשר להגיע לאיזה סוג של הבנה.

יבגני סובה: לפחות את אלה שכבר מועסקים בפרוייקט.

יבגני סובה: השאלה מי יכול לעשות את זה, מי יכול לקחת וליזום משא ומתן, שיסביר, יש לנו פה, לא יודע, מאתיים, שלוש מאות, כמה אנשים מקמ"ע א', שבמקרה הזה הם יהיו יוצאי דופן.

לב אפלבאום: מקמע א' עכשיו עובדים מאתיים עשרים וחמישה איש.

יבגני סובה: ולכולם יש בעיה שאתה לא יכול לשלם מהגרנטים שמקבלים הפרופסורים שבעצם מעסיקים את האנשים של קמ"ע?

לב אפלבאום: כן.

יבגני סובה: אז צריך לתת את הדעת לעניין הזה.

יבגני סובה: אנחנו נצטרך פה לעשות מעקב ולראות.

עזרא זינגר: אני לא יודעת מי נתן את ההנחיה הזאת.

עזרא זינגר: זאת לא הנחיה שיצאה מאתנו.

עזרא זינגר: מאצלנו בעקרון אין שום הגבלה מצד המוסד לאופן מימון,

יבגני סובה: אני יודע שאתם בסדר.

יבגני סובה: הוא אומר שהוא לא יכול לשלם מכסף שהוא מקבל מהגרנט, זה העניין.

יבגני סובה: אם הוא מקבל גרנט לצורך העניין, והוא יודע שמהגרנט הזה הוא ישלם חלק לפרופסור וחלק ממשרד הקליטה, אז זה גם התנאי.

יבגני סובה: כי אם הוא לא ישלם לו מהגרנט גם אתם לא תתנו.

יבגני סובה: התנאי שלכם שהוא ישלם מהגרנט, נכון, לאותו פרופסור?

עזרא זינגר: התנאי שלנו שהאוניברסיטה צריכה לממן את ההשלמה לסיוע שלנו, שזה בערך עשרים אחוז.

יבגני סובה: זו בדיוק הנקודה, אם הוא לא משלם מהגרנט, אז האוניברסיטה באה ואומרת למה אני צריכה להחזיק אותו.

יבגני סובה: מהגרנט אני לא יכולה לשלם.

יבגני סובה: אז האוניברסיטה לא תרצה להחזיק עכשיו פרופסור שהיא לא יכולה לשלם לו מהגרנט שהיא לוקחת למחקר.

יבגני סובה: ואז גם זה מונע לקבל את הסיוע שלכם.

יבגני סובה: אז יש פה ביצה ותרנגולת.

יבגני סובה: אז זו הסוגיה שדורשת פה דיון נוסף אני חושב.

עזרא זינגר: צריך לערב פה את ראשי האוניברסיטאות להבין מה השינוי במדיניות.

עזרא זינגר: מי יזם אותו.

יבגני סובה: אני מציע שאנחנו נקיים פגישה, אולי אצלך במשרד העלייה והקליטה, כמובן שאני אתאם את זה מול השרה, נשב ונבין כמה יש כאלה אנשים שנפגעים בצורה ישירה מהתנאי החדש הזה בעצם, וכך אנחנו נוכל לפרט ולראות.

יבגני סובה: אז בצורה פרטנית אפשר לעבור מקרה מקרה ולראות אם בנאדם נפגע או לא נפגע מול זה.

יבגני סובה: ואז נסכם את זה מולכם, כי בסופו של דבר אתם הגוף האחראי על אותם מדענים עולים בקמ"ע א'.

יבגני סובה: אתם לא יכולים לזרוק אותם ולהשאיר אותם.

יוסף טייב: זה לא הדיון כרגע.

יוסף טייב: אנחנו רוצים להתקדם.

יוסף טייב: אנחנו מקבלים את התמונה כולה.

יוסף טייב: נשלים לנו את התמונה.

יבגני סובה: אני חושב שהגענו פה לסיטואציה מאוד פרטנית.

יוסף טייב: אבל גם דיברנו עם המל"ג-ות"ת,

יבגני סובה: אני מדבר על קמ"ע א'.

יבגני סובה: אנשים אלה חושבים איך עכשיו לשרוד ולקבל את הכסף שמגיע להם.

יוסף טייב: גם שם אפשר אולי לעשות רביזיות בתוך המערכת הזאת.

יוסף טייב: קודם כל אני רוצה להודות לך, שאתה היית אתנו.

יוסף טייב: אני מבקש לתת את רשות הדיבור לאולג דובקין, מהסוכנות היהודית.

יוסף טייב: בבקשה.

אולג דובקין: שלום לכולם, כעקרון אין לי מה להוסיף.

אולג דובקין: אני חושב שבהחלט היתה פה בעיה, אני מסכים בהחלט עם חבר הכנסת סובה שקודם כל צריך לפתור את הנושא של קמ"ע א', ולהבין מה קורה.

אולג דובקין: נשמח לשמוע על התכניות החדשות שאנחנו מדברים עליהן ועדיין לא ברור מה בונים שם.

אולג דובקין: לגבי כל הנושא של המדענים החדשים, שהיום לא מגיעים לארץ, כי היום אנחנו נמצאים באמת בתחרות מאוד רצינית מול מדינות אחרות, מה שלא היה פעם.

אולג דובקין: אם אנחנו מדברים על עשרים וחמש, שלושים שנה, שרוב העולים הגיעו לישראל, היום אנחנו יותר ויותר, כסוכנות יהודית, מזהים בשטח את האפשרויות שעומדות בפני אותם המדענים באירופה ובמדינות אחרות, שהרבה יותר בקלות מושכים לשם את המדענים, עם הצעות יותר מפתות ועם אפשרויות להתפתח ולעבוד במקומות אחרים.

אולג דובקין: ופה באמת צריכים להשקיע הרבה יותר כאן בארץ עם התכניות החדשות, על מנת שנוכל למשוך אותם לישראל, ונהיה אלטרנטיבה ראוייה שאנשים יסכימו להגיע אלינו.

יבגני סובה: אנחנו נשב עם גרנית ונעבור על הבעיה הזאת.

יבגני סובה: אני גם שמח, דרך אגב, יש חדשות טובות בעניין תכנית חדשה.

יבגני סובה: אז אני חושב שאנחנו בתכנית החדשה, וכל מי ששמע אותנו היום יודע שהתכנית הזאת היא גם בשביל לגרום לעולים עתידיים, מדענים טובים, לבוא לפה.

יבגני סובה: אז אני חושב שבשני המישורים האלה אנחנו נמשיך את הדיון הזה.

יוסף טייב: אני גם דיברתי, הם לא פה בדיון, אבל אני חושב שאחד הנושאים, שאולי צריך להעלות את זה גם במסגרת עמותת "בשער", שעוסקת בהשכלה הגבוהה, ברשות פרופ' חגית מסר-ירון, שיש להם שם את ראשי האקדמיה לשעבר, ראוי שתהיה שם נציגות גם של העולים החדשים, שיהיו חלק מתוך השיח.

יוסף טייב: ככה גם יהיה להם יותר הנגשה לבמות הנכונות בתוך המערכת הזאת, כי זו עמותה מאוד מאוד דינמית.

יוסף טייב: זה לא שאני ממליץ פה על עמותות, אבל מכיוון שאני יודע שהם עוסקים כל כולם במדיניות ההשכלה הגבוהה, אני בהחלט חושב, אתמול דיברתי עם חגית מסר-ירון, היא לא יכלה להגיע היום, אבל אני חושב שזה ראוי שגם בפורומים האלה, הרחבים יותר, על מנת שהקול יישמע, כי הם כולם שולחים לנו את הדברים, הם מעניינים אותנו, ברשתות האקדמיה וכן הלאה.

יוסף טייב: זה דבר שצריך להיות בשיח האקדמי, שנמצא בתוך המערכת הישראלית.

יוסף טייב: וככה מציפים את הדברים האלה.

יוסף טייב: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לחברי ח"כ בליאק, בבקשה.

ולדימיר בליאק: תודה אדוני.

ולדימיר בליאק: אני רוצה לברך אותך, וגם את חברי יבגני על הדיון החשוב הזה.

ולדימיר בליאק: אני חייב לציין שאני שומע ורואה פה את האנשים היקרים, שתרמו תרומה אדירה למדע ולחברה, שזה עוד מדגיש אולי ביתר שאת את התרומה האדירה של העלייה שלנו לחברה הישראלית.

ולדימיר בליאק: הבעיה שהמעיין הזה מתייבש לאט לאט, וזו אחריות שלנו לחדש אותו ולעשות הכל כדי לדאוג גם למדע וגם לחינוך, שזה נושאים קריטיים לעתיד של החברה הישראלית.

ולדימיר בליאק: ואני כמובן, גם כמרכז הקואליציה בוועדת הכספים, כל תכנית שתבוא לפתחנו אני בטוח שגם חברי אלכס קושניר יו"ר ועדת הכספים, אנחנו נטפל בה, ונדאג גם לתקציבים.

ולדימיר בליאק: כי בעיניי זה אחד הנושאים החשובים והקריטיים לעתיד החברה שלנו, וחשוב לטפל בו.

ולדימיר בליאק: תודה רבה.

יוסף טייב: תודה רבה.

יוסף טייב: הנושא של העלייה הגדולה מברית המועצות לשעבר הוא נושא עצום.

יוסף טייב: אבל צריך לזכור כי לא רק עולים מברית המועצות התברכנו בהם.

יוסף טייב: התברכנו במדענים עולים רבים גם ממדינות אחרות.

יוסף טייב: העלייה הגדולה מברית המועצות כמובן היתה תוספת ייחודית בעוצמה שלה, בגודל שלה וכן הלאה.

יוסף טייב: נמצא אתנו כאן נציג מהצד הצפון אמריקאי של המדענים העולים, דב ליפמן, בבקשה.

דב ליפמן: תודה רבה כבוד היושב ראש.

דב ליפמן: אני פה כמייסד עמותת יד לעולים, שבעיקר מתעסקת בצפון אמריקה, קנדה, אוסטרליה.

דב ליפמן: אני חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן.

דב ליפמן: אני באמת רוצה להודות ליושב ראש וגם לחברי הכנסת על הדיון החשוב.

דב ליפמן: אני שמח על כל הרצון הטוב וכל התכניות.

דב ליפמן: חייבים לשפר את המצב לתהליך יותר קל לקבלת תעודות של עולים, הרחבת משרות המיועדות לעולים בתחום המדעים, לפרופסורים ואנשי אקדמיה.

דב ליפמן: לגישה של פתיחת דלתות בעצם.

דב ליפמן: של קריאה שאנחנו רוצים אתכם פה, במדינת ישראל.

דב ליפמן: במקום להקשות עליהם עם כל הבירוקרטיה, וגם חוסר משרות.

דב ליפמן: יש אנשים עכשיו שחושבים על עליה, אבל הם לא אפילו מתחילים את התהליך של עליה, כי הם יודעים שיש קשיים מאוד, אין משרות, הם לא רוצים אפילו להיכנס לתוך התחרות פה.

דב ליפמן: ואם אנחנו פותחים את זה, ואומרים שיש משרות המיועדות לעולים חדשים, ובירוקרטיה יותר קלה, ואומרים שאנחנו רוצים אתכם, קריאה כזאת החוצה, אני חושב שאנחנו נגלה שיש המון המון יהודים בכל העולם שרוצים להגיע לפה, לתרום, וזה ישפר את כל המצב שלנו, במדינה.

דב ליפמן: ולכן אני מברך על כל התכניות והרצון, אני יודע את העבודה שעושים במשרד העלייה והקליטה, אבל סוויץ כזה בגישה, אנחנו קוראים לכם, תגיעו, אנחנו רוצים אתכם.

דב ליפמן: עם תכניות, עם משרות, זה ישפר את המצב.

דב ליפמן: תודה רבה.

יוסף טייב: תודה רבה.

יוסף טייב: תראו, מתחילת הדרך, וגם יש כמובן את עולי אתיופיה, שנמצאים בתוך המערכות ואנחנו מנסים לשלב, וחלק מזה למשל יצרנו בות"ת, אני עמדתי בראש הוועדה הזאת, לעתיד ההשכלה הגבוהה בקרב עולי אתיופיה, הצענו שם מלגות דמויות מלגות אלון על מנת לאפשר קליטה טובה יותר של יוצאי אתיופיה בתוך המערכת.

יוסף טייב: גם הדברים שהיו בזמנו במשרד הקליטה, התמיכות לסטודנטים, עברו כמובן לות"ת-מל"ג.

יוסף טייב: אז יש פה תהליכים שהם תהליכים מתמשכים.

יוסף טייב: כי כל עלייה מביאה איתה אנשים בתחומים שונים, בנושאים שונים, עם רקעים שונים.

יוסף טייב: ולכן כל הזמן אנחנו צריכים לעשות התאמות בתוך המערכות האלה, בין מחקר ובין סטודנטיאלים ובין פוסט-דוקטורנטים, ודוקטורנטים עצמם.

יוסף טייב: אז כל המערכות האלה כמובן צריכות לעבוד.

יוסף טייב: האמירה הראשונה שלי בתחילת הדיון היום היתה באמת שאסור לנו לשכוח את הדבר הזה.

יוסף טייב: כי יש נטייה שזזים הלאה.

יוסף טייב: מדינת ישראל לא רוויה במובן הזה של עלייה, אבל עלייה הפכה להיות פחות דרמטית כרגע ממה שהיתה בשנים עברו.

יוסף טייב: ולכן זה משפיע כמובן גם אולי לתפיסה, לגבי כל הנושא של עולים בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה.

יבגני סובה: לך תדע מה יהיה עוד שבוע.

יוסף טייב: לכן אמרתי, לאור האירועים, אני פתחתי כך ואמרתי, דברים קורים מהר מאוד כמו שאנחנו יודעים.

יוסף טייב: אני רוצה להזמין את פרופ' אברהם קרול, בבקשה.

אברהם קרול: תודה רבה.

אברהם קרול: משפט אחד לגביי.

אברהם קרול: אני עליתי ארצה בשנת 91', כבר בתור פרופסור מן המניין.

אברהם קרול: אחרי כמה שנים אני קיבלתי תפקיד ראש מכון לאבולוציה.

אברהם קרול: אחד מהדברים המרכזיים כאן קשורים לעידוד עלייה, במיוחד מהצד האגואיסטי, אנחנו רוצים שהטובים ביותר יעלו ארצה ולא ילכו למקומות אחרים.

אברהם קרול: לפעמים אנשים לא יודעים.

אברהם קרול: מבחינתי היה כדאי לבנות משהו שיהיה מקור מידע לאלה שמחפשים כוח אדם חדש, חוקרים חדשים, חברי מעבדה חדשים וכך הלאה, כולל מקומות ללימודים וכך הלאה.

אברהם קרול: מניסיון אישי שלי, אני עשיתי פרובוקציה לארבעה-חמישה אנשים לעלות ארצה, ואחר כך הצטרפו למעבדה כתלמידי דוקטור וכך הלאה.

אברהם קרול: ומה שחשוב, חלק מהאנשים, אולי חלק די גדול, לא יודע, פוחדים.

אברהם קרול: לדעתי כמה שבנאדם צריך להיות לו יותר קל לעלות ארצה.

אברהם קרול: אני ניסיתי לפני עשרים שנה לפנות לכל מיני מקומות, כולל סוכנות, ועוד ועוד.

יוסף טייב: אני רק אומר מילה אחת ברשותך.

יוסף טייב: תראו, אני לא רוצה חלילה לקרוא תיגר על דברים שנאמרים כאן, זו לא המטרה.

יוסף טייב: אבל אני רוצה לומר גם שאומרים לנו, ואני פשוט בזהירות אומר את זה, שיש מישהו שרוצה לעלות, אני קלטתי, אני לא במובן האישי, כראש בית ספר, וכן הלאה, כל הזמן אנחנו קולטים עלייה.

יוסף טייב: עלייה מצפון אמריקה בעיקר, אבל לא רק.

יוסף טייב: בשנים האחרונות, כשהייתי חבר הסגל באוניברסיטה ועד שהצטרפתי לכנסת.

יוסף טייב: אז אני אומר, אנחנו יודעים שהמוסדות מאוד פתוחים.

יוסף טייב: ואני אומר, ואני שואל, כשאלה רטורית, שלא חייבים לתת עליה את התשובה.

יוסף טייב: האם באמת כרגע יש מדענים יהודים, או ישראלים לשעבר, שעומדים בפתח, רוצים לבוא, ולא יכולים להגיע.

יוסף טייב: אז אני לא יודע את המספרים, אני יודע אבל שיש פתיחות גדולה בתוך האקדמיה.

יוסף טייב: מחפשים אותם.

יוסף טייב: יש היום כל מיני תכניות חדשות שהאוניברסיטאות מעודדות.

יוסף טייב: כי בהחלט כאשר יש מצויינות אקדמית יש נכונות גדולה לקבל.

יוסף טייב: ולכן אני לא הייתי מייד גוזר שהרבה אנשים לא באים בגלל שהמערכת הישראלית לא פתוחה בפניהם.

יוסף טייב: אני לא חושב שזה המצב.

יוסף טייב: דבר שני, אני גם חושב שאם אכן יש תחושות כאלה אצל מספר אנשים כאן, ואני לא נכנס כרגע לויכוח, זה לא מקום לויכוח, אני אשמח, אני חושב שצריך להיות פה משאב כזה שאומר הנה, יש לנו פה מדענים, צריך לבדוק אם הם לא באים בגלל שלא יכולים, והם מעוניינים.

יוסף טייב: מדינת ישראל היום משקיעה מאמצים גדולים, גם בתעשיות וגם באקדמיה וכן הלאה, ורבים רבים מוצאים את עצמם.

יוסף טייב: צריך לזכור למשל, קחו במדע, אני רק אומר את זה עכשיו, אפל פותחים פה עכשיו שני מרכזים גדולים, ומייקרוסופט פותחים פה עוד שני מרכזים גדולים.

יוסף טייב: אני רק שמעתי רק השבוע שמדובר בערך למעלה ממאתיים אלף מטר מרובע משרדים שפותחים פה ומחפשים אנשים.

יוסף טייב: אנחנו יודעים שמהנדסים מחפשים במקומות שונים בעולם, וכן הלאה.

יוסף טייב: ככה שאי אפשר לחשוב גם שמה שהיה פעם הוא מה שקורה עכשיו.

יוסף טייב: ולכן צריך גם לשנות, גם השיח שלנו, שכאילו האקדמיה סגורה ולא מקבלת, אני לא חושב שהוא מבטא את המציאות הישראלית, שהיא הרבה יותר גמישה והרבה יותר פתוחה.

יוסף טייב: ויש מקום להרבה מדענים.

יוסף טייב: כולל היום רבים שנמצאים מה שאנחנו קוראים, אם פעם חשבנו שישראלים עוזבים את המדינה, יורדים, גם המושגים האלה כבר נגמרו.

יוסף טייב: היום אנחנו רואים בכולם רגל אחת פה, רגל אחת שם.

יוסף טייב: פעם האקדמיה למשל לא היתה פתוחה למינויים כפולים, כי היא לא רצתה שהאנשים יעזבו.

יוסף טייב: והיא היום הרבה יותר גמישה, למינויים כפולים, לאנשים שנמצאים כחברי סגל ביותר ממוסד אחד במדינה, או במוסד אחר.

יוסף טייב: כולם מבינים שאפשר להרוויח מכל הכיוונים.

יוסף טייב: ולכן לדעתי זו צריכה להיות הרוח, ואני אומר את זה גם לידידי יבגני, וגם לחבר הכנסת בליאק, זה לא עניין של מצוקות רק שאי אפשר לטפל בהן.

יוסף טייב: יש קצת בשפה הזאת מהשפה של העבר.

יוסף טייב: אני רוצה להזמין את אברהם שרנופולסקי, מפורום מדענים עולים, בבקשה אדוני.

אברהם שרנופולסקי: תודה רבה.

אברהם שרנופולסקי: אני רוצה להתייחס לנושא של פעילות למען מדענים עולים.

אברהם שרנופולסקי: לפני כעשר שנים במשרד העלייה והקליטה הוקם פרוייקט של פעילות למען מדענים עולים.

אברהם שרנופולסקי: בפרוייקט השתתפו מרכזי מדע ובתי טכנולוגיה בערים הגדולות.

אברהם שרנופולסקי: המטרה העיקרית היתה עזרה להשתלבות מדענים, מהנדסים ומומחים עולים בחברה הישראלית, בתעשייה ובמדע.

אברהם שרנופולסקי: אנחנו הגשנו המון פרוייקטים, לחממות טכנולוגיות, למשרד הבטחון וכו'.

אברהם שרנופולסקי: היו קורסים למדענים ומומחים עולים, בשפות אנגלית, עברית, מחשבים, ועוד ועוד.

אברהם שרנופולסקי: אבל לפני כחמש דקות הפרוייקט סגור.

אברהם שרנופולסקי: אז אני מבקש מוועדת החינוך לעזור לנו לחדש את הפרוייקט.

אברהם שרנופולסקי: תודה רבה.

יוסף טייב: תודה רבה.

יבגני סובה: קודם כל שוב, אני מודה לך על הדיון הזה.

יבגני סובה: קבענו שאנחנו נשב עם המשרד לקליטת עלייה.

יבגני סובה: אני רק רוצה לומר לסיכום הדברים, מדינת ישראל היום היא בתחרות קשה על כל מדען בעולם.

יבגני סובה: אם בעבר היינו מה שנקרא פותחים את שערינו ומאות אלפים היו מגיעים, היום אנחנו בפינצטה צריכים לחפש את המדענים האלה, ולשכנע אותם להגיע למדינת ישראל.

יבגני סובה: אנחנו מעצבים את הפינצטה הזאת.

יבגני סובה: אם אנחנו נגיד לאותו מדען שיש לך אפשרות להשתלב במדע הישראלי, לקבל תנאים, והשכר טוב, ואתה לא צריך לחשוב עכשיו, ולקרוא את המיילים מאונ' קנדה או אונ' בשוויץ או מאוסטרליה, אז גם בנוסף לזה שיש לו קשר יהודי , ולצערי היום זה לא הגורם היחיד שמשפיע עליו, אז אנחנו נוכל להביא לפה מדענים שיש להם עתיד גדול.

יבגני סובה: וזה מה שאני רוצה להגיד, הפינצטה הזאת זה בידינו.

יבגני סובה: אנחנו צריכים לתת את הכלים האלה לכל הגורמים במשרדים הרלוונטיים ובתכניות הרלוונטיות, ובכך להבטיח שהאנשים הכי טובים בעולם בתחום המדע ימשיכו לתרום למדינת ישראל ולכלכלת ישראל.

יבגני סובה: אני שמח על הדיון הזה, ונמשיך לעשות מעקב על התכנית הזאת.

יבגני סובה: נעבור על קמ"ע א' ונראה מה קורה עם האנשים שנקלעו לבעיות, ואם זה נכון אז נצטרך לתת גם פתרון לזה.

יבגני סובה: וכמובן נעלה את זה גם מול המשרדים הרלוונטיים, משרד הקליטה, ואם זה עניין כספי אז כמובן נעלה את זה גם מול הגורמים פה בכנסת.

יבגני סובה: והנושא השני, כמו שאמרתי, זה בעצם ההמתנה להצגת תכנית נוספת, תכנית חדשה, שתחליף למעשה קמ"ע ב'.

יבגני סובה: שכפי ששמענו היום, לפי הנתונים קמ"ע ב' לא כל כך הצליחה, כי היא לא נותנת מענה למדענים עולים, שלצערי לא שולבו כפי שמצופה.

יוסף טייב: יש פורמטים נוספים.

יוסף טייב: ההשתלבות היום היא גדולה.

יוסף טייב: אני מכיר, אני לא רוצה פה לציין שמות.

יוסף טייב: כל המדינה מגוייסת לדבר הזה, המחסור במהנדסים, המחסור באנשי מדע.

יוסף טייב: אז אני חושב שיש הבנה גדולה, וועדות יושבות ועובדות על הדברים האלה.

יוסף טייב: אני רוצה להודות לכולכם שהגעתם, לאלה שהיו כאן בנוכחותם כאן בוועדה, לאלה שהיו אתנו בזום.

יוסף טייב: אני מודה לכם, מי שלא הצלחנו להעלות אותו, פשוט מתדפקים פה על הדלת שלנו, לדיונים הבאים.

יוסף טייב: אני רוצה להודות לידידי חבר הכנסת סובה שיזם את הדיון הזה, לחבר הכנסת בליאק ולכל מי שתרם לדיון.

יוסף טייב: אני נועל את הישיבה.

יוסף טייב: תודה רבה.