הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 28, 2022-02-14 10:30

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב לכולן ולכולם, שבוע טוב.

אבתיסאם מראענה: אנחנו כמובן פותחות את הוועדה, ישיבת הוועדה כישיבת מעקב אחרי הנושא, שהוא כל כך דרמטי.

אבתיסאם מראענה: אנחנו מקבלות על ימין ועל שמאל בעצם גם פניות לגבי הסוגיה הזו, של סחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: לפני מספר חודשים הוועדה קיימה ישיבה בנושא הזה, לנסות להבין איך אנחנו בעצם מצליחות ומצליחים, מנסות ומנסים, דרך הוועדה להביא את משרדי הממשלה, על מנת למגר את התופעה הכל כך קשה, כל כך בעייתית, שרומסת את זכויות העובדים, במיוחד אנחנו מדברות ומדברים על זכויות עובדים פלסטינים בענף הבניין.

אבתיסאם מראענה: ישיבת המעקב, כמובן, היא סחר בהיתרים של העובדים הפלסטינים, ואנחנו כמובן נקבל עדכונים ממשרדי הממשלה גם לגבי הפעילות וההפעלה של המערכת אל מונסק.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה כמובן, כמו שכל פעם שאני מתחילה את הוועדה, להודות לכל מי ששוקדת ושוקד, עובדת ועובד על קיום ישיבות הוועדה באופן סדור, מצוין ועבודה סופר מקצועית אל מול הארגונים האזרחיים ומול משרדי הממשלה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד תודה למיכל דיבנר כרמל, מנהלת הוועדה.

אבתיסאם מראענה: נא, תכירו אותה, אתם בטח מדברים איתה בדרך כלל בטלפון או במייל.

אבתיסאם מראענה: יש לה עוזרת מהממת שקוראים לה טל יעבץ.

אבתיסאם מראענה: בנוסף, אני רוצה להגיד תודה לדובר הוועדה אורי מיכאל, הדובר שלי נעם עינב, ויעל אורבך היועצת הפרלמנטרית בעניין הוועדה.

אבתיסאם מראענה: כמובן, תודה לכל מי שהגיעה והגיע, ואני רוצה להגיד תודה גם לכל הסטודנטיות הנפלאות שמצטרפות אלינו כל פעם בוועדה, הן אלה שאחראיות על תפעול הזום, אז אחלה צוות וכנסת מהממת.

אבתיסאם מראענה: עכשיו, בוא נראה מה יש מהמם אצל משרדי הממשלה, ולעדכן אותנו על מה קורה.

אבתיסאם מראענה: לפני זה אנחנו ניתן סקירה.

אבתיסאם מראענה: בוקר טוב, ד"ר חגי, מה שלומך?

אבתיסאם מראענה: אנחנו לא נפגשנו אף פעם.

חגי אטקס: נעים מאוד.

אבתיסאם מראענה: נעים להכיר.

אבתיסאם מראענה: אדוני, אתה כבר מספר שנים שוקד, עובד, מתחקר, בודק ומנסה בעצם להביא לידיעת כולנו מה קורה בזירה הזו, של סחר בהיתרים בענף הבניין בקרב עובדים פלסטינים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה, קודם כל, להגיד לך תודה על המידע הרב שאתה מספק לוועדה ואנחנו דרכך גם לומדות המון, וגם הכנת לנו מצגת בעצם שתציג אותה עכשיו, על מנת שנוכל להבין בעצם איך הסיפור הזה, של סחר בהיתרים, מסתעף לכל עבר.

אבתיסאם מראענה: לצערי הרב, אני חייבת להודות, שהסיפור הזה הוא לא כל כך מצליח ובעצם משרדי הממשלה לא מצליחים כל כך לאכוף את התופעה הזו ואנחנו רוצות לדבר עליה.

חגי אטקס: תודה רבה.

חגי אטקס: אני מציג עכשיו תוצאות של עבודה משותפת עם פרופסור וויפג עדנאן מ-"NYU Abu Dhabi".

חגי אטקס: אני עובד במכון למחקרי ביטחון לאומי, והם מודעים לזה שאני בא ומדבר כאן בשמם.

חגי אטקס: יש מספר מקורות מידע סטטיסטיים על תופעת הסחר בהיתרים.

חגי אטקס: החל מ-2019 הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה הפלסטינית שואלת את העובדים בסקר רשמי, האם אתם קונים את ההיתר וכמה שילמתם, וזה מאפשר לנו לחשב ולאמוד את היקף הסחר ואת התקבולים של ההיתרים ככל שהעובדים מדווחים אמת לסוקרים הפלסטינים.

חגי אטקס: אז, ניתן לראות שב-2019 היקף הסחר היה כמיליארד מאתיים מיליון שקל בשנה, הוא ירד ב-2020 בגלל צמצום התעסוקה הפלסטינית בישראל בקורונה ועכשיו הוא יתחדש.

חגי אטקס: אמדתי כאן את היקף הסחר ב-2021 על בסיס נתונים של שלושת הרבעונים הראשונים.

חגי אטקס: סביר להניח שזה אומדן חסר, כי בסוף 2021 הגדילו את מכסת ההיתרים, כך שיותר היתרים יכלו להימכר.

חגי אטקס: באמת, ראינו בקבוצות הפייסבוק של העובדים הפלסטינים פעילות ענפה של הספסרים.

אבתיסאם מראענה: מה מספר הפועלים בעצם שהשתתפו בסקר?

חגי אטקס: אם אני זוכר נכון, יש כאן כאלף מאתיים עובדים בישראל בשנה, אני צריך לבדוק את המספר המדויק, מתוכם כחצי מהעובדים בענף הבנייה אמרו שהם קונים את ההיתרים, ובערך רבע מהעובדים בענפים אחרים.

חגי אטקס: אז, למה הסחר בהיתרים קורה?

חגי אטקס: אז קודם כל, יש את פער השכר, בין השכר בכלכלה הישראלית לבין השכר בכלכלה הפלסטינית וקשה מאוד ליצור מנגנון שפער השכר הזה, ההפרש שזה יישאר בכיסים של העובדים הפלסטינית וכל מיני גורמים שיש להם כוח ושיכולים להפעיל אותו על העובדים הפלסטינים, הם משתמשים בזה על מנת לגזור קופון שבנוי מהרווח הזה.

אבתיסאם מראענה: אתה בעצם אומר יש מצוקה כלכלית ברשות הפלסטינית, ולכן יש ניצול מאוד גדול של אותם עובדים.

חגי אטקס: יש פער בין השכר בישראל לבין השכר בכלכלה הפלסטינית.

חגי אטקס: דבר נוסף הוא שמודל ההיתרים לא מתאים לחלק מהעובדים.

חגי אטקס: יש עובדים שעובדים בשיפוצים שבועיים פה, שבועיים שם והם עוברים בין עבודות כל הזמן.

חגי אטקס: מודל ההיתרים מניח שעובד עובד ברציפות חודש שלם אצל אותו מעסיק, ולכן למעשה, במובן מסוים, השיטה כופה על עובדי שיפוצים שעוברים בין פרויקטים לרכוש או לעבוד בצורה לא חוקית, לא תמיד אצל אותו מעסיק.

חגי אטקס: עכשיו, יש אנשים שהם בעצם עצמאיים, שהם רצפים, אינסטלטורים או טייחים שהם עושים את העובדה בקבלנות.

חגי אטקס: הם בעצם לא שכירים, הם עצמאיים, אבל הם רשומים פה כשכיר והם נאלצים לרכוש היתרים.

חגי אטקס: עכשיו, הנושא הזה גם קשור לשליטה של המעסיקים בהיתר גם לאחר הרפורמה, לאחר הרפורמה שהייתה בענף הבנייה בדצמבר 2020 - - -

אבתיסאם מראענה: הרפורמה, אנחנו מדברות על אל מונסק?

חגי אטקס: לא, אנחנו מדברים על רפורמה שהייתה בדצמבר 2020, שכאשר עובד פלסטיני נפרד מהמעסיק שלו, עד הרפורמה, המעסיק היה יכול מיד להשתמש במכסה ולמצוא עובד אחר, זה נתן לו הרבה מאוד כוח מכוח.

חגי אטקס: אחרי הרפורמה העובד שמר את המכסה אצלו והיה יכול לעבור ממעסיק אל"ף למעסיק בי"ת.

חגי אטקס: זה היה אמור לחזק את הכוח של העובדים, בפועל אנחנו עדיין לא רואים את זה, נראה אחר כך נתונים.

חגי אטקס: הדבר הזה, הוא בגלל שעדיין להפוך את המכסה או את הזכות להיתר, להיתר בפועל שמאפשר כניסה במעברים, צריך מעסיק ישראלי שיבקש להעסיק את העובד.

חגי אטקס: זאת אומרת, בזכות הזכות להיתר או החזקה להיתר, עדיין בידיו של המעסיק.

חגי אטקס: דבר נוסף, עובדים רוצים מעין בעלות על ההיתר, זאת אומרת הם מוכנים לשלם יותר בפעם הראשונה שהם מקבלים היתר.

חגי אטקס: יש שם במסחר, הם מדברים על "מעע חיסא וואה בידול חיסא", עם מכסה להיתר ובלי "חיסא", הם משלמים יותר על היתר שהוא כולל את המכסה.

חגי אטקס: איך זה קורה בפועל.

חגי אטקס: בתוך הכלכלה הפלסטינית, אנחנו מדברים באזורי A וגם באזורי B, יש ספסרים פלסטינים, יש להם משרדים, יש להם חנויות.

חגי אטקס: אנחנו רואים כאן שתי חנויות, לדוגמה, משמאל, אנחנו רואים בסטה למכירת היתרים במעבר אייל.

חגי אטקס: הגדלתי שם את השלט הצהוב, התרגום שם הוא היתרי כניסה לישראל מכל הסוגים, אפשר לראות גם מי הבעלים, כתוב שם מחמוד אל קאסם.

חגי אטקס: מצד ימין ישנה חנות שגם מוכרת פלאפונים וגם מספקת שירותים שונים, כמו הנפקת דרכון ירדני ותעודות שונות, כולל היתרי כניסה לישראל.

חגי אטקס: זאת אומרת, זה מעין חנות שנותנת מגוון שירותים לעובדים שנכנסים לישראל, כולל הנפקת ההיתר.

חגי אטקס: החנות הזו היא נמצאת בקאבטיה מול העירייה, והיא בעצם חלק מרשת שיש להם שלושה סניפים, אחד בקבאטיה, אחד בחברון, עוד אחד בג'נין עצמה והם מארגנים לעובדים היתרים תמורת תשלום.

חגי אטקס: המסחר בהיתרים לא נעשה רק בסניפים פיזיים, הוא גם נעשה באמצעות האינטרנט.

חגי אטקס: משמאל אפשר לראות מגוון מודעות שפורסמו בינואר בקבוצות פייסבוק לעובדים פלסטינים.

חגי אטקס: אפשר לראות שם מודעה שמציעה באלפיים שלוש מאות שקל בחודש או באלפיים מאתיים, המחירים משתנים ממודעה למודעה.

חגי אטקס: המחירים במודעות, די דומים למחירים שהעובדים מדווחים עליהם בסקרים, כך שזה נותן אמינות לסקרים.

חגי אטקס: מימין ניתן לראות צילום של אפליקציה שיזם פלסטיני יצר, לא אל מונסק, אלא אל מונזם, המארגן.

חגי אטקס: זו אפליקציה, תרגמתי את האפשרויות, אפשר לקנות ממנה היתרים בבנייה, היתרים לחקלאות, היתרים לצרכים אישיים שהם לא עוברים דרך מעסיקים ישראליים, אלא עוברים במקומות אחרים, היתרים להתנחלויות.

חגי אטקס: בנוסף, למטה, יש אפשרות לקנות היתרים למי שאין לו מכסה, זה בגלל הרפורמה, ויש גם היתרים מיוחדים לרווקים.

חגי אטקס: זאת אומרת יש שם כבר מסחר אלקטרוני בהיתרים האלה.

אבתיסאם מראענה: בהיתרים האלה יש ביניהם מזויפים או שאין זיוף בהיתר עצמו?

חגי אטקס: יש מודעות אחרות שמציעות היתרים מזויפים, מגוון תעודות ישראליות מזויפות, החל מהיתרים, שריונות נהיגה, תעודות זהות והכל הולך.

אבתיסאם מראענה: הכל יש.

חגי אטקס: מזויף הכל והכל גם זול יותר.

חגי אטקס: ניסיתי לבדוק כאן, באמצעות הסקרים הפלסטינים, האם הייתה לרפורמה השפעה, או לצעדי הרפורמה שהיו, השפעה על היקף המכירות ועל המחיר.

חגי אטקס: מצד שמאל אנחנו רואים את התרשים על היקף המחיר, את העדר ההשפעה על המחיר בענף הבנייה ובענפים אחרים.

חגי אטקס: למעשה, בעקבות הרפורמה בדצמבר היית יכול לצפות שכוח המיקוח של העובד מתחזק ואז הוא יכול לקנות היתרים יותר בזול, בפועל אנחנו עדיין לא רואים את זה.

חגי אטקס: יכול להיות שזה יקרה בעתיד, עדיין עכשיו לא רואים את זה.

חגי אטקס: כשמסתכלים מימין, פיצלתי את שיעור רוכשי ההיתרים בענף הבנייה ובענפים אחרים, אז אפשר לראות שבענף הבנייה אין ירידה בהיקף העובדים, בשיעור העובדים שקונים את ההיתרים מסך העובדים שיש להם היתר בשנה מאז הרפורמה, ובענפים אחרים יש אפילו עליה קלה במספר האנשים שרוכשים את ההיתר בהשוואה לתקופה שהייתה קודם.

חגי אטקס: אז מה ניתן לעשות, ניתן לעשות מגוון צעדים שיחזקו את הכוח של העובדים הפלסטינים מול השיטה הזו, של הספסרות.

חגי אטקס: אז קודם כל, אפשר לצמצם את הכוח של הספסרים, של ספסרי ההיתרים, על ידי הרחבת השימוש באפליקציה שמשדכת בין עובדים למעסיקים.

חגי אטקס: בדיון הקודם גם הצעתם שיהיה אפשר לעובדים ליצור קשר עם המעסיקים, זה כמובן יכול לאפשר להם למצות את הכוח שהרפורמה התכוונה לתת להם, לפי מה שהבנתי הנושא הזה בטיפול.

חגי אטקס: צעד נוסף, שהוא בטיפול של משרדי הממשלה, הוא העברה של השכר נטו לחשבונות הבנק של העובדים, בנק ישראל כבר פרסם טיוטה להערות לציבור לנוהל שיקל על התשלום הזה.

חגי אטקס: הדבר הזה, בעצם, יצמצם את היקף העסקה הלא מדווחת של עובדים פלסטינים, ויעביר אותם מהשוק הלא רשמי, ששם צריך לרכוש היתר, לשוק המשני ששם המעסיקים באמת מעסיקים אותם.

חגי אטקס: אפשר להגביל את מספר המעסיקים ומספר ההיתרים למעסיק.

חגי אטקס: יש מקרים שמעסיק פותח תיק ביום אחד ואחרי כמה ימים מבקש עשרות רבות של היתרים, אז אם יהיו נהלים שמגבילים את היקף ההיתרים שמעסיק יכול לבקש במכה אחת, אז זה יצמצם את היכולת של הספסרים להשתמש במעסיקים הפיקטיביים האלה למכור היתרים.

חגי אטקס: בנוסף, יש עדות, לפחות אחת, שהספסרים משתמשים בממשק המעסיקים, הם נמצאים במשרדים שלהם ברמאללה ובמקומות אחרים ומשתמשים בממשק שישראל בנתה בשביל המעסיקים הישראליים, על מנת להנפיק לעובדים היתרים.

חגי אטקס: במידה ואפשר לחסום להם את הגישה למערכת ההיתרים, בהינתן שהם יושבים ברמאללה או במקומות אחרים, אז זה יכול לצמצם את היכולת שלהם להנפיק היתרים.

אבתיסאם מראענה: השאלה בעצם, המחקר שאתה עושה, ד"ר חגי, האם ניסיתם להבין האם בכלל העובדים הפלסטינים מסוגלים בעצם לנהל את היחסים האלה מול האפליקציה ברמה הטכנולוגית, ברמת כתיבה, ברמת קריאה, האם זה משהו שנבדק?

אבתיסאם מראענה: האם בכלל כל הדבר הזה תואם את אותה אוכלוסייה שעובדת בבניין?

חגי אטקס: תראי, זה נכון שרמת ההשכלה של עובדים בבנייה היא לא גבוהה, ואפילו אני מזהה שגיאות כתיב שלהם במודעות לקניה ומכירת היתרים בערבית, אבל זה נראה שלפחות בפייסבוק הם נמצאים, הם משתמשים באפליקציה אל מונזם, על מנת לקנות היתרים.

חגי אטקס: בנוסף, היקף השימוש בטלפונים סלולאריים שם הוא לא מצומצם, הוא די רחב.

חגי אטקס: לפי הסקרים הפלסטינים הם משתמשים גם בטלפונים ישראליים, שמחוברים לרשתות הישראליות, וגם ברשתות פלסטיניות.

אבתיסאם מראענה: אז למה בעצם עובדים מביאים את עצמם למצב שמישהו אחר, ספסר, לוקח - - -

חגי אטקס: כי הם צריכים את החיבור למעסיק הישראלי הפיקטיבי, כי אין להם את ההיתר.

אבתיסאם מראענה: הבנתי.

חגי אטקס: כי, מי שהופך את המכסה להיתר, שמאפשר כניסה בשער, הוא המעסיק הישראלי הרשום.

חגי אטקס: רובם מעסיקים כשרים, יש אנשים שמוכרים היתרים, שמזמינים את ההיתרים תמורת תשלום.

חגי אטקס: דבר נוסף שאפשר לעשות הוא לצמצם את הביקוש של העובדים להיתרים.

חגי אטקס: אז קודם כל, לאפשר לעובדים, שהמערכת לא מתאימה להם, עובדים שיפוצים שמחליפים מעסיק כל הזמן או עובדים שהם עצמאיים, להיכנס לישראל ולעבוד בצורה מסודרת ורשמית.

חגי אטקס: הייתה החלטת ממשלה על מבחני מיומנות, על מנת שרק עובדים מיומנים בענף הבנייה יהיו יכולים לקבל היתרים, בנוסף זה יעלה את הפריון בענף הבנייה, כך שזה רעיון טוב.

חגי אטקס: דבר דומה נעשה לגבי עובדים זרים בסין ומדינות נוספות.

חגי אטקס: כמו כן, ניתן לצמצם את הביקוש הזה על ידי השוואת מס הכנסה לעובד פלסטיני שעובד בישראל, לעובד פלסטיני שעובד בכלכלה הפלסטינית.

חגי אטקס: למעשה היום יש לעובד פלסטיני תמריץ מיסוי לעבוד בישראל ולא בכלכלה הפלסטינית, וככלכלן זה נראה לי סידור מאוד מוזר, אם נגיד את זה.

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי מה מוזר, תסביר לי.

חגי אטקס: מוזר כי היקף ההכנסות של העובדים הפלסטינים בישראל מקביל לעשרים ואחת אחוזים מהתוצר של הגדה המערבית, התוצר של הכלכלה הפלסטינית.

חגי אטקס: הסכום הזה כמעט ולא ממוסה, למרות שאלו העובדים שמרוויחים הכי הרבה, או בין העובדים שמרווחים הכי הרבה בכלכלה הפלסטינית.

חגי אטקס: טייח בישראל מרוויח יותר מרופא בבית חולים ברמאללה או בשכם והעובד בישראל לא ממוסה.

חגי אטקס: הוא בקושי ממוסה, ממוסה בשיעור מאוד נמוך, על פי קוד המס הישראלי ולא על פי קוד המס הפלסטיני.

חגי אטקס: המערכת הישראלית יכולה להקים צוות שינסה לתאם בין הסוכנויות השונות ולאכוף כנגד המעסיקים האלה, יש כאן הכנסה לא חוקית, יש כאן הלבנת הון, יש כאן מגוון של עבירות שאפשר לאכוף נגדם.

אבתיסאם מראענה: זה אחד הנושאים שבעצם ביקשתי בדיון הקודם, כן להקמת בעצם צוות בין משרדי, ואנחנו כמובן נתעדכן על הסוגיה הזו.

אבתיסאם מראענה: על הסוגיה של האם הצוות הזה קם, מה עושים שם, ואנחנו בהחלט נדבר על זה במהלך הישיבה.

חגי אטקס: חצי מהבעיה היא לא אצלנו, חצי מהבעיה היא בתוך הרשות הפלסטינית.

חגי אטקס: הספסרים נמצאים בתוך אזורי A הרבה פעמים.

חגי אטקס: האפליקציה הזו, אל מונזם, גם הומצאה על ידי מישהו שנמצא בתוך אזור A.

אוסאמה סעדי: מה זה אל מונזם?

חגי אטקס: זו אפליקציה שיזם פלסטיני יצר, על מנת למכור היתרים, הראיתי את זה באחת השקופיות הקודמות, אני יכול לשלוח לך את זה יותר מאוחר.

חגי אטקס: לא ברור אם יש איסור בכלל על סחר בהיתרים, למרות שיש הצהרות של בכירים ברשות הפלסטינית, כולל חוסיין א-שייח' ואחרים שהם יילחמו בסחר ההיתרים.

חגי אטקס: בפועל, לא ברור לי אישית, אם זה אסור לפי החוק הפלסטיני או מותר.

חגי אטקס: במידה וזה אסור, אז הם יכולים לאכוף נגד הספסרים בצד שלהם.

חגי אטקס: בנוסף, הם יכולים לבטל את התקיפות של קומביאלה והסכמים שעובדים פלסטינים נותנים לספסרים, על מנת להתחייב על תשלומים עתידיים.

חגי אטקס: למעשה הספסרים הפלסטינים משתמשים במערכת החוק הפלסטינית, על מנת לאכוף על העובדים לשלם להם תשלומים עתידיים.

חגי אטקס: דבר אחרון, שניתן לשקול אותו והוא הועלה על ידי אחד הגורמים שהציע פה, לשקול הנפקת היתרים ישירות לעובדים, וזה רלוונטי בעיקר לאנשים שעובדים כעצמאיים.

חגי אטקס: למשל, אנשים שאין להם מעסיק, אפשר לחשוב על הסדרה שתאפשר להם לעבוד בישראל בצורה חוקית, בצורה נורמלית.

חגי אטקס: הם יקבלו את ההיתר ישירות מהרשות הישראלית הרלוונטית תוך ביצוע כל התשלומים הרלוונטיים, המיסים, ביטוח לאומי, פנסיה וכו', כמו שמקובל לגבי שכירים אחרים.

חגי אטקס: תודה רבה.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה, ד"ר חגי.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד בוקר טוב לחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: סבאח אל-ח'יר.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז אנחנו כמובן עם כמה סימני שאלה, אנחנו נברר אותם עם המשרדים השונים שמצטרפים אלינו כולם בזום.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את זכות הדיבור ולהציג את הסרטון מטעמה של היוזמה לצמצום הסכסוך.

אבתיסאם מראענה: ג'ייסון סילברמן, בוקר טוב, מה שלומך?

אבתיסאם מראענה: קודם כל תציג את עצמך בשביל הפרוטוקול, ואחר כך תסביר לנו מה מביא אתכם לצאת ולעשות טלוויזיה חברתית בשטחים.

ג'ייסון סילברמן: בוקר טוב, אני מהיוזמה לצמצום הסכסוך.

ג'ייסון סילברמן: אז אני אתן קודם ליאיר בעצם להסביר קצת על הסרטון עצמו, ואז אני יכול לספר גם על הפעילות שלנו בחודשים האחרונים שגם הובילה ל- - -

יאיר סמוליאנוב: בוקר טוב.

יאיר סמוליאנוב: אני גם מהיוזמה לצמצום הסכסוך, אני מנהל תחום השטח ביוזמה.

יאיר סמוליאנוב: אני רוצה להגיד שאנחנו מתעסקים בתחום הזה כבר תקופה מאוד ארוכה, והרגשנו שיש מחסום בין מה שאנחנו באים ומציגים למה שאנשים לפעמים מקשיבים לנו ורואים.

יאיר סמוליאנוב: הבנו שהדרך, למה שנקרא, לפרוע את המחסום הזה ולשבור אותו, היא בעצם להגיע לשטח ולראות את המציאות כמו שהיא.

יאיר סמוליאנוב: אני חייב להגיד שקצת חששנו לפני זה, בכנות, כי דיברנו עם הרבה עובדים פלסטינים גם קודם, אבל לא ידענו איך הם יגיבו כאשר הם ייראו מצלמות.

יאיר סמוליאנוב: הופתענו מזה שהם הגיבו בצורה הכי רגילה שיש, הייתי אומר, לצערי, בצורה מאוד אדישה.

יאיר סמוליאנוב: זאת אומרת, זה המצב, זה המצב שאנחנו מכירים.

יאיר סמוליאנוב: כל עובד פלסטיני שאנחנו דיברנו איתו אומר, חבר'ה כולם מוכרים היתרים, אני יודע שזו הדרך שלי.

יאיר סמוליאנוב: אני יודע שאם אני צריך לעבוד בישראל, אני צריך לקנות היתר ופה נגמר הסיפור.

יאיר סמוליאנוב: זה סרטון, מן הסתם, מאוד מאוד מקוצר משעות רבות של עריכה, ניסינו להראות כמה כיוונים שונים על עובדים שנכנסים לישראל ומבינים שזו הדרך, עובדים שלא מתביישים בזה, כי זו המציאות וכולם יודעים את זה.

יאיר סמוליאנוב: הם אומרים אני נכנס, כי כתוב לי בהיתר משהו אחד, בפועל אני עובד במקום אחר לגמרי.

יאיר סמוליאנוב: עצם זה שהעובדים גם לא מתביישים לספר על זה, זה כי כולם כאילו יודעים אין אכיפה, לא תהיה אכיפה, אנחנו מבינים שזו הדרך היחידה שלנו להתנער ואנחנו נמשיך ככה.

אבתיסאם מראענה: טוב, אני שמחה שהם לא התביישו והם הציגו בפנייך את התמונה המאוד עגומה ומורכבת.

אבתיסאם מראענה: אז יאללה, בואו נראה את הסרטון.

אבתיסאם מראענה: (הקרנת סרטון בפני הוועדה)

אבתיסאם מראענה: טוב, אני מברכת אתכם על סרטון מצוין, עשוי טוב.

ג'ייסון סילברמן: אני אשמח רק להגיד כמה דברים.

אבתיסאם מראענה: בבקשה.

ג'ייסון סילברמן: אז, באמת בחודשים האחרונים גם היינו בשולחן העגול של רשות האוכלוסין וההגירה, ותיכף הם יספרו מה הם עושים בעניין הזה.

ג'ייסון סילברמן: אבל, ראינו שהם מתמקדים, בעיקר אנחנו מברכים אותם גם על הרצינות של תומר מוסקוביץ' שהוא נותן על הנושא הזה, לבחון, בעצם לעשות בחינה מחודשת של שיטת ההקצאה, על מנת שיהיה לעובד בסוף, את כל התמריצים ואת כל האפשרויות והדרכים, בעצם לא לקנות היתר.

ג'ייסון סילברמן: ראינו באמת בסרטון הזה שבסוף המנטליות היא לא שם, מבחינת השינוי.

ג'ייסון סילברמן: השינוי הוא לא מחלחל לשטח, זאת אומרת למרות, כמו שחגי אמר, שהעבירו את המכסה לעובד, על מנת להגדיל את כוח המיקוח שלו, בסוף מה שאנחנו ראינו הוא שהם עדיין מרגישים את התלות.

ג'ייסון סילברמן: התלות עדיין שם, כי הם חייבים רישיון עבודה על שם המעסיק, על מנת להיכנס.

ג'ייסון סילברמן: אז בסוף, התלות של העובד במעסיק לא נפסקת בכלל.

ג'ייסון סילברמן: לכן, לצד כל המאמצים לעשות בחינה מחדש של שיטת הקצאת ההיתרים, חייבת להיות גם אכיפה לטווח הקצר, כי שינוי השיטה יכול לקחת כמה שנים.

ג'ייסון סילברמן: ראינו ששינוי הרפורמה שקרתה עכשיו, הוא היה כתוצאה מהחלטת הממשלה מ-2016, הוא נכנס לתוקף בסוף 2020.

ג'ייסון סילברמן: עכשיו צריך גם להתמקד באכיפה לטווח הקצר, וזה מה שאנחנו בעצם עושים בחודשים האחרונים.

ג'ייסון סילברמן: אנחנו הבנו ששני גורמי האכיפה המרכזיים בנושא זה של חוק עובדים זרים, זו רשות האוכלוסין וההגירה ולהבנתנו גם משטרת ישראל.

ג'ייסון סילברמן: בדרך כלל כאשר אנחנו פונים לרשות האוכלוסין וההגירה, אנחנו מקבלים את התשובה שיש להם סמכות מינהלית בלבד, שהם יכולים בעצם לשלול היתר, הם יכולים לתת קנס ולא לאפשר למעסיק בעתיד גם לקבל היתר מחדש.

ג'ייסון סילברמן: למרות זאת, מצאנו גם בקשות חופש מידע מ-2014, שדבר זה מראה שהם הגישו כתבי אישום בעבר, אז אני לא יודע כמה כתבי אישום בשנה האחרונה באמת הגישו.

ג'ייסון סילברמן: אבל, בשבועות האחרונים אנחנו גם אוספים את כל המודעות שאנחנו מוצאים, כל מספרי הטלפון, שמות של מעסקים שלפעמים רואים במודעות בפייסבוק, לא תמיד מטשטשים.

אבתיסאם מראענה: ומה אתם עושים איתם, בתור מצמצמי סכסוך?

ג'ייסון סילברמן: אז אנחנו בינתיים, כי קיבלנו תשובות כאלה, הם עושים את העבודה, אוכפים או לא אוכפים, לא ראינו את זה קורה בפועל.

ג'ייסון סילברמן: בעקבות זאת, הגשנו למינהל האכיפה של רשות האוכלוסין וההגירה, הם מחכים לאכיפה אופרטיבית.

ג'ייסון סילברמן: בנוסף, גם פנינו למשטרה, כי בבקשת חופש המידע, גם שם ראינו שלא אכפו על תיווך, שזה חוק עונשין, זה אסור על פי חוק עובדים זרים.

ג'ייסון סילברמן: לא אכפו מאז 2015, לא הגישו כתב אישום אחד מאז 2015, ואמרו שאחרי בעצם הבקשות והפניות שלנו גם למשרד לביטחון פנים, המשטרה אומרת שהם לא מקבלים פניות.

ג'ייסון סילברמן: אז, אני לא יודע אם הם לא מקבלים פניות מרשות האוכלוסין וההגירה או ממי?

ג'ייסון סילברמן: אז אנחנו הגשנו תלונה למשטרה.

ג'ייסון סילברמן: אנחנו הגשנו את כל הראיות, יש לנו הקלטות של שוחד נגד חיילים גם, יש לנו את המודעות, מספרי טלפון, משרדים פיזיים בקלקיליה ובמקומות אחרים וגם את האפליקציה הזו, שעלתה מחדש עם איזו שהיא גירסה מחודשת שהוא סיפר.

ג'ייסון סילברמן: לכן, חשוב לי להבין בסוף הדיון הזה מי אחראי על האכיפה, האם זו רשות האוכלוסין וההגירה, שהיא יכולה להגיש כתב אישום, האם קודם כל היא צריכה לפנות למשטרה או שהמשטרה גם יכולה באופן עצמאי גם לאכוף, לצאת לשטח, להקים צוות חקירה ולמגר את התופעה.

ג'ייסון סילברמן: זאת משום שלא יכול להיות שרק ארגון אזרחי, כמו יוזמה לצמצום הסכסוך, הוא האחראי בעצם לתווך בין הגורמים ולהגיש פניות לרשות האוכלוסין וההגירה וגם בנפרד פניות למשטרה.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אז בשביל שלא תהיו לבד, היוזמה לצמצום הסכסוך, אז אנחנו נשאל את השאלות הרלוונטיות ואני בהחלט אתן את זכות הדיבור לאפרת לב ארי מרשות האוכלוסין.

אפרת לב ארי: אני יכולה להתייחס לכמה היבטים שעלו פה עכשיו.

אפרת לב ארי: קודם כל, חשובה מאוד העבודה של הארגון עם גורמים ממשלתיים בין אם זה היוזמה לצמצום הסכסוך, "קו לעובד" ובין אם ארגונים נוספים שמדי פעם מציפים בפנינו מודעות, פרסומים או דברים כאלה שאנחנו נתקלים בהם בעצמנו.

אפרת לב ארי: אבל, זה לא שמשרדי הממשלה לא מדברים ביניהם, אנחנו כמובן מדברים בינינו, מחליפים ביננו מידע ומטפלים כל אחד לפי סמכויותיו, במידע ובראיות שמובאות בפנינו.

אפרת לב ארי: אני כן יכולה להגיד, ואחר כך יוכלו להשלים אותי עמיתותיי מהמינהל האזרחי וממתפ"ש שנמצאות כאן, אני חושבת שאפשר לחלק את מאמצי משרדי הממשלה בתקופה הזו לשלושה היבטים, היבט ראשון הוא מניעה, השני הוא הסברה והשלישי הוא אכיפה.

אפרת לב ארי: אז אני אתחיל מהסוף, כי הנושא של אכיפה הוא נושא שעלה כאן, בדברים של ג'ייסון.

אפרת לב ארי: האכיפה של הרשות היא לא רק אכיפה מבנית, יש לנו גם סמכויות לאכיפה פלילית.

אפרת לב ארי: זה נכון שבשנים האחרונות עיקר המאמצים מרוכזים סביב האכיפה המינהלית, ולגבי האכיפה תמיד יוכלו להתייחס חבריי כאן מהרשות, שנמצאים ממינהל האכיפה או ממתקן קציעות.

אפרת לב ארי: לגבי התופעה המינהלית, אנחנו מרכזים המון מאמצים בהיבט הזה, כי אני חושבת שהוא יותר נגיש וגם האפקט שלו הוא יותר מידי ויותר מורגש.

אפרת לב ארי: כי התופעה המינהלית, המשמעות שלה, היא שהסנקציה בסופה יכול להיות ביטול של ההיתר, והעובדים מחר לא נכנסים לישראל במעבר.

אפרת לב ארי: כלומר, המעסיק מרגיש את זה כבר מחר בבוקר בכיס שלו בזה שהעובדים לא נכנסים.

אפרת לב ארי: במיוחד הוא מרגיש את זה בכיס, אם הוא לא המעסיק האמיתי שלהם או הישיר שלהם, אלא גוזר אילו שהם דמי תיווך מעצם העובדה שהם רשומים על שמו והוא בפועל, לא באמת מעסיק, אלא מעביר אותם למעסיקים אחרים.

אפרת לב ארי: אז, אפשר לראות את זה גם בנתונים שהעברנו לוועדה לבקשתכם בהמשך לדיון הקודם.

אפרת לב ארי: אני יכולה גם לתאר ממש את התהליכים שאנחנו עושים בהקשר הזה, בבדיקה של מסמכים, בבדיקה של מסמכים פיננסיים, אנחנו עושים בקרות יזומות, בדיקות יזומות למעסיקים.

אפרת לב ארי: בדיקות יזומות בין אם באופן רנדומלי ובין מעסיקים שמתעורר חשד לגביהם בגלל הזמנות של הרבה עובדים או הזמנות וביטולים באופן תכוף, לעיתים מאוד קרובות.

אפרת לב ארי: או מעסיק, שלמשל, כל השנים העסיק מספר מסוים של עובדים ופתאום מזמין בכפולות של פי כמה וכמה עובדים, באופן שמעלה חשד שהוא לא באמת מעסיק אותם באופן ישיר.

אפרת לב ארי: המעסיק הזה אנחנו עורכים לו בדיקה פיננסית, יש לנו אגף חדש שמתמחה בנושא הזה שיושבים בו רואה חשבון ובודק מסמכים פיננסיים.

אבתיסאם מראענה: מה זאת אומרת אגף חדש?

אבתיסאם מראענה: את רוצה לספר לי עליו, כי אני לא מכירה.

אפרת לב ארי: אשמח להכיר לכם: זו יחידה שיש לנו כבר כמה שנים, אני חושבת שנתיים, שלוש או ארבע, אפשר לבדוק באופן מדויק ולא להסתמך רק על הזיכרון שלי, אבל בחודשים האחרונים שידרגנו אותה והפכנו אותה לאגף.

אפרת לב ארי: זו יחידה שמתעסקת בביקורת ופיננסיים.

אפרת לב ארי: היא עושה דברים אחרים במינהל עובדים זרים, אבל בהקשר שלנו, של סחר בהיתרים והעסקה לא ישירה של עובדים או עיסוק בפועל של מעסיקים של קבלני כוח אדם.

אפרת לב ארי: דבר זה בא לידי ביטוי בבדיקה של מסמכים פיננסיים, שאני כמשפטנית, פחות יודעת להסביר את הסדרים הפיננסיים, אני כן יודעת לתרגם אותם להסברים פשוטים או אפילו משפטיים.

אפרת לב ארי: אז, אני אסביר בקצרה שמדובר ממש בראיות שנובעות ומעידות שהמעסיק הוא, למשל, לא קבלן, לא קבלן בניין, הוא לא חקלאי כמו שהוא טוען, כי על סמך זה הוא הגיש בקשה להיתר בענף החקלאות או בענף הבניין.

אפרת לב ארי: ההכנסות שלו הן לא הכנסות מהעבודה החקלאית אלא הכנסות מאספקת כוח אדם, ההוצאות שלו גם, אלו הוצאות שמאפיינות מעסיק שהוא משמש בפועל כקבלן כוח אדם.

אפרת לב ארי: בנוסף, רכוש קבוע שאמור להיות, למשל, לחקלאי או לקבלן בניין, אין לו.

אפרת לב ארי: יש לו רכוש שמעיד על היותו ממש משרד, משרד של מתווך שמספק כוח אדם למעסיקים אחרים.

אבתיסאם מראענה: אז רגע שנייה, אני רוצה להבין את המטרה, בעצם הפכתם את היחידה לאגף לביקורת פיננסיים, זה מה שאת בעצם אומרת.

אבתיסאם מראענה: מי עומד בראש האגף?

אפרת לב ארי: כן, אבל גם את זה.

אפרת לב ארי: כלומר, גם זה חלק מהעיסוק שלה.

אבתיסאם מראענה: כלומר, מי עומד בראש האגף או עומדת?

אפרת לב ארי: רואה חשבון רועי אמיר.

אבתיסאם מראענה: בעצם את אומרת בתקופה האחרונה, בחודשים האחרונים, החלטתם שבעצם האגף הזה הוא כן עושה את הביקורת על מעסיקים, שהם בעצם רשומים כמעסיקים אבל אין להם שום עבודת בניין, הם לא קבלנים ובעצם אוכפים את כל הסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: האם אני מבינה נכון?

אפרת לב ארי: זה לא רק בחודשים האחרונים, שוב, לפני כן זו הייתה יחידה יותר קטנה בהיקפיה ובהיקף העבודה שלה, אבל כבר אז גם בשנת 2019 התחילו בדיקות וגם בשנת 2020, פשוט בשנה האחרונה שהרחבנו את הפעילות של הבדיקות הפיננסיות בהקשר הזה, התחלנו גם לראות יותר ראיות ממשיות שסייעו לנו לבסס הרבה יותר טוב ממצאים והחלטות על ביטול היתרים למעסיקים.

אפרת לב ארי: שוב, אלו מעסיקים ששוב לא ידענו מראש שהם לא בסדר, אחרת הם לא היו מקבלים היתר.

אפרת לב ארי: מי שאנחנו יודעים מראש שהוא קבלן כוח אדם, הוא לא יקבל מאתנו היתר.

אפרת לב ארי: אבל, אנחנו עושים בדיקות, שוב, גם אם יזומות באופן רנדומלי ברגע שיש לנו איזה שהוא חשד, אבל כמובן כאשר כן יש לנו חשד, כלומר כל מעסיק נבדק באופן פרטני והרואה חשבון שלנו דורשים מהם כל המסמכים הפיננסיים.

אפרת לב ארי: כמובן אם הוא לא משתף פעולה, אנחנו עורכים לו שימוע על אי שיתוף פעולה, וגם בהקשר הזה כבר יצא לנו לבטל היתרים, רק על עצם אי שיתוף הפעולה.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם לפי המכתב ששלחתם לנו לוועדה, דיברתם על בעצם ב-2017 מעסיק אחד, ב-2020 שני מעסיקים בעצם שהיה נגדם הליכים מינהליים, ב-2021 היו תשעה מעסיקים - - -

אפרת לב ארי: בדיוק.

אפרת לב ארי: חלק גדול מההחלטות מתבסס על הבדיקות הפיננסיות הללו.

אפרת לב ארי: מהן עולה באופן ברור שלא מדובר במעסיק שהוא חברה טיפולית לבניין, קבלן בניין או חקלאי, אלא מעסיק שעוסק באספקת כוח אדם.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לשאול שאלה, אז בעצם אני כן רואה עלייה ב-2021, לעומת נגיד 2017, שזה בעצם הוצא נגד מעסיק אחד, ב-2020 זה היה שני מעסיקים ופתאום ב-2021 יש לנו בעצם אכיפה נגד תשעה מעסיקים.

אבתיסאם מראענה: תסבירי לי מה פשר העלייה הזו?

אבתיסאם מראענה: מה קרה לנו?

אבתיסאם מראענה: בעצם את אומרת בגלל האגף הזה שעובד פתאום?

אפרת לב ארי: כן, אבל לא רק.

אפרת לב ארי: כלומר, חלק גדול מההחלטות מתבססות על ממצאים פיננסיים, אבל לא רק.

אפרת לב ארי: יש לנו בעיות אחרות שקיבלנו לא רק בשנה הזו וגם בשנים קודמות.

אפרת לב ארי: למשל, אחד מהמעסיקים פה, נדמה לי, שזה אחד המעסיקים של שנת 2020, זה מעסיק שלגביו לא היה לנו שום מידע, כלומר הוא היה נראה לי מעסיק לגיטימי, אבל באחד מהימים קיבלנו מבית הדין לעבודה בדרום, באר שבע נדמה לי, ביוזמתו בית הדין שלח לנו פרוטוקול.

אפרת לב ארי: הוא שלח לנו פרוטוקול של דיון בתביעה שעובד של אותו מעסיק תבע אותו, ובפרוטוקול פה, בדיון עצמו, אותו מעסיק אומר אני לא באמת המעסיק שלו, הוא רק רשום על שמי, אני מקבל איקס כסף ממישהו אחר שלא יכול לקבל היתרים להעסקת פלסטינים, ולכן העובד רק רשום עליי ובפועל הוא עובד אצל מישהו אחר.

אפרת לב ארי: אותו שופט בבית הדין לעבודה ראה לנכון לשלוח את הפרוטוקול הזה גם אלינו וגם לרשות המיסים, על מנת שכל רשות תשקול מה לעשות עם זה.

אפרת לב ארי: אנחנו בעקבות הפרוטוקול הזה, ערכנו למעסיק שימוע, ואחריו קיבלנו החלטה לבטל לו את ההיתר ולהגביל אותו מקבלת היתר חדש במשך שלוש שנים.

אפרת לב ארי: זו בעצם הסנקציה החמורה ביותר שקבועה בסעיף 1(טו') לחוק עובדים זרים.

אפרת לב ארי: כלומר, הפעלנו את הסמכות שלנו ונקטנו את הסנקציה הכי חמורה שאפשר להטיל כלפי המעסיק הזה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אז אני מבינה שיש פה עבודה מצוינת, גם תושייה מדהימה של אותו שופט בבית משפט בדרום.

אבתיסאם מראענה: הוא מגלה אחריות ומבין שיש פה בעיה, מעביר לכם את המידע.

אבתיסאם מראענה: ואני מנסה להבין את המצוקה של היוזמה לצמצום הסכסוך, שהם אומרים יש לנו בעצם את כל הפרטים.

אבתיסאם מראענה: אנחנו שולחים וידאו, אנחנו שולחים מידע, אנחנו מצלמים את הדברים האלה ואנחנו שולחים לכם את כל הראיות על מנת שתטפלו בזה, ולמה זה בעצם לא מטופל?

אבתיסאם מראענה: אם יש לנו אגף שהוא עובד, יש אותך ויש את רשות האוכלוסין, אז איפה זה תקוע?

אבתיסאם מראענה: במה אני יכולה לעזור לכם, בשביל שזה יעבוד?

אפרת לב ארי: אז פה אני אצטרך להעביר את רשות הדיבור לעמיתים שלי ממינהל האכיפה, כי המידע שמגיע לנו מהארגונים, הוא מידע שמצריך בדיקות שהן לא בדיקות משרדיות, כמו שאנחנו עושים אצלנו במינהל עובדים זרים שבראשות עינבל משש.

אפרת לב ארי: יש בדיקות אחרות שצריכות להיעשות, שמצריכות גם סמכויות חקירה, ולכן אני אשמח אם נציג מינהל אכיפה שלנו יוכל להסביר לגבי זה.

אבתיסאם מראענה: בבקשה שמעון, ולפני זה, אני אתן לחבר הכנסת אוסאמה סעדי להגיד דבריו.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: אני שומע הרבה מלל, אבל המצב בשטח, גברתי יושבת הראש, הוא על הפנים.

אבתיסאם מראענה: נכון.

אוסאמה סעדי: הרפורמה הזו לא רק שהביאה לשיפור, אלא המצב יותר גרוע.

אבתיסאם מראענה: נכון.

אוסאמה סעדי: מי שבשטח רואה, שהתופעה של המתווכים ושל הסוחרים הם כבר חוגגים, אז על מה הם מדברים?

אוסאמה סעדי: איזו אכיפה?

אוסאמה סעדי: את זוכרת שאמרנו אז, אני ואת, שמדובר על ישראבלוף, זה יותר גרוע.

אוסאמה סעדי: אני אומר לך, אני הגשתי דיון מהיר על הנושא הזה עוד לפני שאפילו קבעת דיון מעקב.

אוסאמה סעדי: יש עוד חברי כנסת שהגישו דיון מהיר בוועדת חוץ וביטחון, בגלל הפן הביטחוני והסכנה הביטחונית, ואז נשיאות הכנסת החליטה להעביר את הדיון לוועדת חוץ וביטחון בדיוק באותו נושא, הסחר בהיתרים והתופעה הזו ויש דיון שבוע הבא.

אבתיסאם מראענה: מצוין.

אוסאמה סעדי: אז אני אומר, כולם יודעים מה קורה.

אבתיסאם מראענה: חד משמעית.

אוסאמה סעדי: אפשר בקלות לראות את אל מונסק וכל הדברים האלה.

אוסאמה סעדי: אפשר לראות בדיוק אם אין עובד, אני מאתגר את כולם, אין עובד שעובד בישראל ולא משלם את המס הזה של אלפיים חמש מאות שקל לחודש, אין וצריכים להתבייש בזה.

אוסאמה סעדי: עכשיו, יש פה כנופיה גם מהצד הישראלי, ולצערנו, גם מהצד הפלסטיני, לכן הדרך היחידה, וכולנו יודעים את זה וכתב את זה חגי גם בסיכום שלו ודיברתי איתו על העניין הזה, אי השיתוף פעולה.

אוסאמה סעדי: אם אין שיתוף פעולה בין מדינת ישראל לבין הרשות הפלסטינית ומשרד העבודה, לא יהיה פתרון וימשיכו לחגוג.

אוסאמה סעדי: תשמעי, זו תעשייה שמגלגלת מאות מיליונים.

אוסאמה סעדי: יש אנשים שהם מגלגלים כל חודש בוכטה.

אבתיסאם מראענה: נכון.

אבתיסאם מראענה: תכף אנחנו נפנה על כך למתפ"ש.

אוסאמה סעדי: עכשיו, זה לא רק זה, העובדים המסכנים האלה מביאים אותם לפעמים בלי הכשרות מקצועיות, ואז אנחנו רואים אתמול נהרג לנו עוד עובד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על שניים עשר פועלים עובדים שנהרגו רק בחודש אחד.

אוסאמה סעדי: אני הלכתי לנחם את שני המשפחות ב-א טור, רזי אבו סביתאן ואחמד אסייאד.

אוסאמה סעדי: גברתי יושבת הראש, את יודעת שאני חשבתי שהם מקבלים מאות שקלים בחודש?

אוסאמה סעדי: הם מקבלים שלושים וחמישה שקלים לשעה, עובדים בקומה ארבעים ושתיים.

אוסאמה סעדי: לאיפה כל הכסף הזה מתגלגל?

אוסאמה סעדי: קבלנים, ראיסים, איזו חברה, תדהר או לא יודע איזה חברה גדולה.

אוסאמה סעדי: בסוף את מי מאשימים?

אוסאמה סעדי: את אותו ראיס, קבלן מספר עשר שהוא מאיזה שהוא כפר ערבי, זה הקבלן.

אוסאמה סעדי: איפה הקבלן הראשי?

אוסאמה סעדי: איפה החברה שזכתה במכרז הזה?

אוסאמה סעדי: אין לה תפקיד, אין לה אחריות?

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, שאנחנו נדבר על עוד רפורמות, ואני כבר מ-2016 מלווה את הנושא הזה בוועדה לביקורת המדינה, בוועדה של החשב, בוועדת הכלכלה.

אוסאמה סעדי: לפני שבוע הייתה שרת הכלכלה, היא נתנה דיווח בוועדת הכלכלה, ושאלתי אותה, אתם אומרים שאתם רוצים קשרים ואתם נפגשים עם הרשות הפלסטינית, מה הבעיה שהרשות הפלסטינית תיתן את העובדים המקצועיים ורשות האוכלוסין בישראל תיתן את השמות האלה.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתם נותנים לקבלנים, למעסיקים, לסחור, התופעה הזו לעולם לא תיפסק.

אבתיסאם מראענה: אני מסכימה איתך, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אבתיסאם מראענה: קודם כל, אני הלכתי בהדרגתיות, למלא את תפקידי ולתת למשרדי הממשלה להתארגן, אני חושבת שהייתה ישיבה לפני איזה חודשיים וחצי, הישיבה הראשונה לסחר בהיתרים, נתתי להם חודשיים להתארגן.

אבתיסאם מראענה: להתארגן על הקמה של ועדה בין משרדית, אני כן מאמינה בהידברות, אני לא בן אדם שהייתי מבטלת את היכולת שלנו כן להידבר ולהבין את הדברים עד הסוף.

אבתיסאם מראענה: חוץ מזה, אני חדשה בתפקיד ויש לי את הזכות המלאה ללמוד את כל הנושא.

אבתיסאם מראענה: דבר שני, והיום אני מבינה, שכנראה חודשיים הפרש בין דיון לדיון זה לא טוב, כי יש כל כך הרבה דברים קורים ועוולות שקורות במהלך הדיונים, ולכן מהיום והלאה אני ממש לא אתן לדבר הזה להתקיים בהפרש של כל כך הרבה זמן בין דיון לדיון.

אבתיסאם מראענה: עד שהסיפור הזה לא ייפתר, אני לא הולכת לשום מקום.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נדאג לעשות את זה ולא צריך להתייאש מדיבורים, כי אנחנו בעצם עושות הרבה מאשר שאנחנו מדברות.

אבתיסאם מראענה: זהו.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, נחזור לשמעון, תציג את עצמך לפרוטוקול.

שמעון זיגזג: שמי שמעון זיגזג, אני מנהל אכיפת מעסיקים במינהל אכיפה לזרים.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, שמעון.

אבתיסאם מראענה: נשאלות השאלות בעצם, ואני אהיה איתך באמת הכי אמתית, אדוני, יושבים פה גם ארגונים וגם בכלל חברי כנסת שהם הולכים ומתריעים והם עוקבים אחרי הסיפור של סחר בהיתרים, נשאלת השאלה יש לכם את כל המידע ביד, את כל המידע, יש לכם מספרי טלפון של ספסרים, יש לכם את כל הנגישות לרשתות חברתיות, אתם רואים את הדבר הזה.

אבתיסאם מראענה: אני לא הייתי אומרת שכל עובד פלסטיני בבניין הוא כן קנה את ההיתר שלו, אבל אני יכולה לדמיין שבין כל ארבעה יכול לקרות מצב שיש אחד מהם שבעצם קונה את ההיתר שלו תמורת אלפיים חמש מאות שקל בחודש.

אבתיסאם מראענה: אני שואלת אותך את השאלה, יש לכם את כל המידע ביד, למה שום דבר לא קורה?

אבתיסאם מראענה: ואם קורה, אז כנראה לא מספיק.

אבתיסאם מראענה: בבקשה, יש לך רשות דיבור.

שמעון זיגזג: אכן קורה, אבל קורה לא מספיק.

שמעון זיגזג: בחודש שעבר, אם אני לא טועה, ב-30 בדצמבר מנכ"ל הרשות ערך דיון בנושא והנחה על פיילוט בבעיות אכיפה.

שמעון זיגזג: אכן, אנחנו בעבר לא אכפנו מספיק מחוסר משאבים, ואנחנו אכן מתכוונים להתחיל לבדוק את הסוגיה ולהיכנס בצורה מאורגנת ומסודרת לאכיפת הנושא.

שמעון זיגזג: עד כה, האכיפה הייתה אקראית, ספורדית, ולא בצורה מסודרת.

שמעון זיגזג: אני אכן רואה, במיוחד בזמן האחרון, המון המון מידע שמוצף באופן כמעט פומבי לגבי העבירות האלה.

שמעון זיגזג: אנחנו אכן מתכוונים לפעול במישור הזה, במישור הפלילי.

אבתיסאם מראענה: אבל מה אתם הולכים לעשות?

אבתיסאם מראענה: אתה אומר לי שלא הייתה אכיפה מספקת, נכשלתם, עכשיו אתם אומרים, אוקיי יש פה תופעה מאוד מאוד גדולה ואנחנו הולכים לעשות עבודה אמתית, תסביר לי מה עושים.

שמעון זיגזג: גברתי, אני לא יודע אם הייתי מנסח את זה כנכשלנו, באמת זה לא שלא עסקנו בכלום, אלא אני רוצה להזכיר שאנחנו אוכפים את כל המגזר של העובדים הזרים על כל המורכבות והבעייתיות שיש שם.

שמעון זיגזג: נדרשים שם המון המון ידיים עובדות, זה משהו שאנחנו סובלים מחוסר שלו לגבי המגוון המאוד מאוד רחב של הנושאים שאנחנו אמורים לאכוף בשגרה.

שמעון זיגזג: אכן, כמו שאמרתי, מנכ"ל הרשות הנחה עוד ב-30 בדצמבר את מינהל האכיפה להיכנס לעובי הקורה ולהתחיל בפיילוט אכיפה.

שמעון זיגזג: אני מאוד מקווה שזה מובן שמינהל האכיפה כשלעצמו, לא יכול להתמודד עם תופעה שכזו, גם במישור האכפתי אני מדבר, ולצורך העניין הזה בהחלט אנחנו נבקש שיתוף פעולה של משרדי הממשלה אחרים, אם זה המשטרה, אם זה רשות המס, אם זה ביטוח לאומי ואני מאוד מקווה שאנחנו נזכה לשיתוף הפעולה הזה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, אז תן לי לעזור לך, אדוני.

אבתיסאם מראענה: תן לי לעזור לך, בסדר?

אבתיסאם מראענה: אני מרימה את הכפפה.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר אנחנו נבקש, מה זה אתם תבקשו?

אבתיסאם מראענה: זה לא סיפור מעכשיו, מה זה אתם תבקשו?

אבתיסאם מראענה: זה נשמע לי כאילו הדיבור הזה לא היה, הרי דובר על הסוגיה הזו לפני חודשיים, חודשיים וחצי, על הקמת ועדה בין משרדית, שמי שתוביל אותו היא רשות האוכלוסין, ואני לא מבינה מה זאת אומרת תבקשו, למה עוד לא עשיתם את הדבר הזה?

אבתיסאם מראענה: יש תכנית או אין תכנית?

שמעון זיגזג: בוודאי, אבל כמו שאמרתי אנחנו מתחילים באכיפה, כשמתחילים באכיפה יהיו תיקים שאנחנו נצליח להתמודד לבד ואנחנו לא נצטרך סיוע של אף אחד.

שמעון זיגזג: יש לי את האישום באופן עצמאי, נגיש קנסות ונעשה את כל האכיפה באופן עצמאי.

שמעון זיגזג: יחד עם זאת, יהיו תיקים ואנחנו נגלה את זה כאשר אנחנו נתמודד מול תיקים קיימים ומתנהלים בשלב המתקדם שלהם, אנחנו בהחלט נצטרך סיוע של רשויות אחרות עם סמכויות רחבות יותר מאשר שלנו וזה משהו שהוא טבעי.

אבתיסאם מראענה: לא, אני באמת לא מצליחה לקבל את התשובה שלך.

אבתיסאם מראענה: אני לא מבינה, אתה אומר שיש תופעה שכל כך הרבה שנים מנסים למגר אותה ואתה אומר לי אנחנו נבקש, נעשה ובינתיים שום דבר לא נעשה באמת, אין עבודה אמתית בשטח.

אבתיסאם מראענה: מצד אחד אתה אומר לי יש מחסור בכוח אדם, שאני מבינה שזו סוגיה של כל המשרדים, האם זה נושא שאתם רואים בו כנושא חירום, שמתגלגלים מיליונים של כספים בשחור בתוך מדינת ישראל?

אבתיסאם מראענה: יש פה עובדים פלסטינים שנכנסים.

אבתיסאם מראענה: מצד שני, אתם אומרים מבחינה ביטחונית, אי אפשר, המדינה לא יכולה להרשות לעצמה דבר כזה, ומצד שלישי גם הפרה של זכויות של אותם עובדים.

אבתיסאם מראענה: אני לא מבינה, כאילו אתה מדבר איתי וזה בסדר, אנחנו נבקש ואנחנו ככה.

אבתיסאם מראענה: זה כאילו לא נראה לכם שזו סוגיה חריפה, חמורה מאוד שצריך כבר, מלפני יומיים, להתחיל לטפל בה ושתהיה לכם תכנית מוגדרת?

אבתיסאם מראענה: אבל עכשיו אני אשאל את השאלה, לפני כמה ימים וחודש, היה לכם שולחן עגול, מה עשיתם בשולחן העגול הזה ואת מי פגשתם?

אבתיסאם מראענה: האם היית שותף לשולחן העגול.

שמעון זיגזג: אז שוב, הייתה פגישה אצל המנכ"ל, כפי שציינתי, אנחנו נפגשנו עם אלדד המתפ"ש, ואכן סיכמנו על אכיפה משותפת ועל שיתוף פעולה.

שמעון זיגזג: אנחנו התחלנו בתהליך הזה, ושוב התוצאות, אני מאוד מקווה ששוב פעם נוכל להציג בקרוב, מאשר לדבר על דברים תיאורטיים.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: אז נא לרשום לפרוטוקול, בשבועיים הקרובים לקבוע פגישה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לראות משהו אחד קורה, איך הצוות, מי הולך לעבוד, איזו אכיפה.

אבתיסאם מראענה: תכנית, תציגו לי תכנית של עבודה ואני רוצה לראות את זה בתוך שבועיים.

אבתיסאם מראענה: אני לא מתכוונת להמתין לא חודש, לא חודשיים ולא שלוש, אני מצטערת.

אבתיסאם מראענה: המתנתי יפה ואני גם יודעת לשמור טוב מאוד על המרחב שלכם, לתת לכם לעבוד, אבל יש פה סוגיה שאני מרגישה שצריך פה את הלחץ של הוועדה.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח לעבור למורן חדד ממשרד הביטחון.

אבתיסאם מראענה: מורן, תספרי לי את הסיפור של משרד הביטחון, שאני חייבת להגיד אותו בריש גלי בתוך הוועדה, שיש לי קושי מאוד גדול להתנהל מולכם.

אבתיסאם מראענה: היכולת לתקשר, כיושבת ראש ועדה של עובדות ועובדים זרים, היא כמעט בלתי אפשרית מולכם, היא עבודה מאוד קשה, אי אפשר להיפגש כמעט עם אף אחד, הכל קורה בזום והכל קורה בתוך ישיבות של ועדה.

אבתיסאם מראענה: אני חייבת להגיד לך, ותמסרי את זה מפה והלאה כמובן, שהאכזבה שלי ממשרד הביטחון והמתפ"ש וכל מי שממונָה וממונֶה על היכולת שלנו לקדם שיח משותף, ועל מנת שתיעזרו גם בי בשביל לתווך את הדברים ולהבין את התמונה, וזה פשוט לא קורה.

אבתיסאם מראענה: זו לא גדר הפרדה ביני לביניכם, זו חומה, אפילו חומת ברלין היא הייתה יותר קטנה ממה שיש בינינו.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ואני אנצל את הבמה הזו להגיד לכם, הדיאלוג אתכם הוא לא נעים, עזבי הוא לא נעים: הוא אפילו לא מתקיים, ואני מבקשת שתהיה את האפשרות באמת להבין מה הסיטואציה, ותנצלו את הוועדה הזו על מנת באמת לפתור את הסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: לא רק הסיפור הזה, יש כל כך הרבה עוולות שנתקעות אצלכם במתפ"ש שלנו אין את היכולת להבין אותן.

אבתיסאם מראענה: בתור כנסת מפקחת יש לה את היכולות לתווך את הסוגיות האלה, ואתם פשוט מעמידים חומות ענקיות ולא מאפשרים לדיאלוג הזה לקרות.

אבתיסאם מראענה: את השליחה שלי לסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: אני אשתדל מאוד להיות ככה מקצועית ומנומסת, אבל אני אומרת לך, אני מאוד מאוד עצבנית על המתפ"ש.

אבתיסאם מראענה: כן, אני אשמח לדעת מה קורה בעקבות הדיון האחרון שהיה לו בוועדה, על הסחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: מה עשיתם עם אל מונסק, מה קורה שם ואיך אנחנו מצמצמות את היקף הסחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: בנוסף, איזה דיבור יש לכם עם הרשות הפלסטינית.

מורן חדד: שלום, בוקר טוב לכולם.

מורן חדד: כבוד יושבת הראש, צר לי שזו התחושה, אנחנו כמובן נעביר את המסר.

אבתיסאם מראענה: זו עובדה.

מורן חדד: בחלקת האלוהים הקטנה שלי, אני רק אומר שעל אף היותי בחופשת מחלה, אנחנו בקשר רציף עם מיכל, ועליתי לזום וחשוב לי להיות בזום, ולקחת בו חלק בלתת את הפרטים.

מורן חדד: אני אומרת, הארגון כארגון אין איזה שהוא מסר לא לעבוד, לא להעביר או לא לשתף פעולה, ולכן אנחנו כאן.

מורן חדד: אבל, אני אעביר את המסר כפי שאת חשה פה כמובן למעלה ובתקווה שהוא ישתנה כמובן, שהתחושות ישתנו.

מורן חדד: קונקרטית לעניין תופעת הסחר בהיתרים, אחת, כפי שפה ציינו עמיתיי לעיסוק, האלוף אצלנו הנחה להקים צמ"מ שמכנס גם - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, לא הבנתי את השם.

אבתיסאם מראענה: מה אמרת בסוף, את השם?

מורן חדד: צמ"מ הוא צוות משימה מיוחד שמתכנס אד הוק לפתרון בעיה.

מורן חדד: זאת אומרת, כשהבנו שיש איזו שהיא בעיה שהיא חונה בכמה משרדים, אז במקביל לעבודה המדהימה שנעשית ברשות האוכלוסין וההגירה ובשאר הגופים - - -

אבתיסאם מראענה: לא נעשית שם עבודה מדהימה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו בדיוק שמענו עכשיו ששום עבודה מדהימה לא נעשית שם, אז בואי לא נחלק מחמאות.

מורן חדד: אוקיי.

מורן חדד: אז אני אגיד מה אנחנו מתכננים לעשות גם יחד, אז במקביל לעבודה שנעשית שם, האלוף הנחה להקים צוות משימה מיוחד שמכנס כמה גופים, מה שקורה הוא תכנית עבודה, ממש תכנית עבודה עם לוחות זמנים - - -

אבתיסאם מראענה: רגע, מורן, לאט לאט.

אבתיסאם מראענה: מתי האלוף הנחה להקים את צוות המשימה המיוחד?

מורן חדד: היו לנו כמה דיונים שעסקו בתופעה של הסחר וגם הבעיה בהבנת הפתרונות נדרשים, ואחרי שעשינו את כמה הדיונים האלה, בעצם עוד מהוועדה הקודמת שהעלאת את הנושא הזה, אנחנו מייד התחלנו לקיים אצלו דיונים וממש בחודש האחרון הקמנו את הצמ"מ הזה וקיימנו כבר פגישה ראשונה מול כל משרדי הממשלה.

מורן חדד: בפגישה הזו נכחו שמעון, רשות האוכלוסין הייתה, משטרת ישראל הייתה, באמת כמעט כל משרדי הממשלה נכחו.

מורן חדד: אחד הדברים שעשינו הוא שחילקנו בעצם את מלוא הבעיה למספר פתרונות שאנחנו מזהים שיכולים לצמצם משמעותית את התופעה הזו, למשל, אחד הדברים הוא באמת הטיפול הזה במודל התעסוקה.

מורן חדד: לגבי הטיפול הזה וההנגשה, כבוד יושבת הראש, את העלית שניסית לפנות או ליצור קשר והיה לך קשה לקבל את המענה בהקשר של ההיתרים וניסית לקיים איזו שהיא שיחת טלפון, אם אני זוכרת נכון את הדוגמה שלך, ולא קיבלת מענה.

מורן חדד: אנחנו לקחנו את הביקורת הזו באופן רציני.

מורן חדד: אחד הדברים שעשינו מול החברה המפקחת הוא קודם כל להנגיש את מודל התעסוקה בצורה מיטבית לעובד.

מורן חדד: שיננו את כל ממשק המשתמש, ככה שעובד יהיה לו מאוד מהיר ומאוד פשוט להיכנס לאתר.

מורן חדד: הפצנו סרטוני הסברה רבים, שמסבירים ומראים ממש תמונות מסך, איך אתה ניגש, מה אתה ממלא ואם אתה נתקל בבעיה אז למי אתה פונה ואיך אתה עושה אחרת, על מנת שהפועל, העובד, שהוא ירצה להזין את הפרטים שלו ולעלות למאגר לא יהיו לא קשיים בטח לא קשיים - - -

אבתיסאם מראענה: אבל, מורן יקירתי, בואי נדבר כאילו אני ואת יושבות עכשיו לכוס קפה.

אבתיסאם מראענה: את מדברת איתי ואני כאילו מנסה לדמיין איזה סרט, שאין לי מושג מי הם השחקנים שם, אין לי מושג איך נראית הסצנה, אני באופן אישי כמישהי שיכולה לפקח על אל מונסק, אני לא מצליחה להיכנס לשם, אין לי יכולת להיכנס לשם.

אבתיסאם מראענה: ביקשתי מכם שתנגישו לי את היכולת להיכנס לתוך אפליקציה, על מנת להבין איך היא עובדת, אבל אין לי את היכולת.

אבתיסאם מראענה: את מבינה שיש כאן אבסורד בסיטואציה?

אבתיסאם מראענה: יש לכם בעצם מאגר, מה את רוצה שאני אלך לאיזה עובד פלסטיני ואני אבקש ממנו את מספר תעודת הזהות שלו, ואני כחברת כנסת אכנס לתוך האפליקציה?

אבתיסאם מראענה: כאילו משהו פה מעוות.

אבתיסאם מראענה: תסבירי לי איך אני בתור מפקחת, אני מסתכלת על משרדי ממשלה, אתם משיקים ממשק שהוא כל כך יקר, אתם מנסות ומנסים למצוא פתרון ואני אין לי יכולת להיכנס לתוך אל מונסק ולהבין איך זה עובד.

מורן חדד: אז, ראשית, אם זה האירוע ואני לא הבנתי שיש פה רצון שלך אישית להיכנס לתוך האפליקציה - -

אבתיסאם מראענה: כשתתחילו לדבר איתי ולענות לי על מיילים ועל בקשות להיפגש כמו שני אנשים מקצועיים, אז הדברים יכולים להיפתר.

אבתיסאם מראענה: אבל, כל עוד שאתם לא מסכימים להיפגש, אלא דרך ועדה, אז לצערי הרב, אני נאלצת להביא את כל התסכול של כל כך הרבה ארגונים, כל כך הרבה עובדים וכל כך הרבה ביקורת על דבר כזה שלא נעשה.

אבתיסאם מראענה: לכן, אני מגיעה לסיטואציה שבה אני שואלת אותך, הייתי יכולה לשאול את זה הרבה יותר בעדינות, אם היינו נפגשים והייתי אומרת לכם תפתחו לי על מסך גדול את אל מונסק, ואני רוצה לראות מה קורה שם.

אבתיסאם מראענה: אבל, המפגשים האלה לא קורים אתכם, שום שיחה לא מתקיימת באמת, אתם חומה מאוד גדולה, כמו שאמרתי, ופתאום את אומרת אני לא יודעת אם את רצית דבר כזה.

אבתיסאם מראענה: אני ביקשתי דבר כזה והדברים האלה לא קורים, ולכן אני רוצה להבין ממך איך אני יכולה לדעת שהדבר הזה, שקוראים לו אל מונסק באמת עובד.

מורן חדד: אז, כבוד יושבת הראש, אני שומעת את התסכול שלך, אבל אני פה כדי לפרט ולסבר את האוזן של כולם מה כן עשינו.

מורן חדד: אפשר להתמקד הרבה מה לא עשינו, אבל אפשר רגע לספר מה כן נעשה ומפה להגיד גם איפה הפערים ומה הדרישות להמשיך ולטפל בזה.

מורן חדד: אני מנסה להשחיל מילה רגע כדי כן להצליח לומר מה כן נעשה.

מורן חדד: צריך לזקוף לכף זכות את מה שנעשה ועכשיו נקבל ביקורת על מה שלא נעשה, זה בסדר.

מורן חדד: אבל, אני רוצה רגע ליצר איזה שהוא רצף, לפחות לנסות להסביר, מה כן נעשה, אני עוסקת בזה ביום יום, זה לא סיפור, זה אני.

מורן חדד: בראייתי, עשינו לא מעט תהליכים בתקופת זמן האחרונה שאמורים לצמצם משמעותית את התופעה - - -

אבתיסאם מראענה: היא לא הצטמצמה אבל, אני לא רואה שום צמצום.

מורן חדד: אז אני אומר, סליחה על זה, אבל אני לא בטוחה שזה לא מדויק לגמרי, מכיוון שאני אתן כמה דוגמאות של דברים שאנחנו יודעים שכבר כן קורים בשטח, ממש דה פקטו.

מורן חדד: אחד, אמרתי, התחלנו לעשות את צוות משימה המיוחד הזה והעלנו שם רעיונות גם בתשלום המקוון שמתקדם בצורה מדהימה, וגם הנושא הזה של שיפור מודל התעסוקה שאנחנו רואים אותו משתפר.

מורן חדד: אנחנו נציג כמו שצריך את - - -

אבתיסאם מראענה: מה זה תשלום מקוון?

מורן חדד: אם את זוכרת, דיברנו- - -

אבתיסאם מראענה: לא זוכרת.

מורן חדד: אנחנו דיברנו על זה שאנחנו צריכים לשלם את המשכורות לפועלים בצורה דיגיטלית דרך הבנק, לא במזומן.

אבתיסאם מראענה: כן, נכון.

מורן חדד: הדבר הזה רץ בצעדי ענק, ממש, אנחנו מתקדמים שם.

מורן חדד: היה לנו חשוב להאיץ את הקצב עוד יותר עמוק, בגלל החוק צמצום מזומנים בזה שאנחנו אומרים שיש יותר מזומנים וכלכלה שחורה וכו' וכו', אלא כחלק מצמצום תופעת הסחר בהיתרים, הבנו שזה אחד הפתרונות הקריטיים במהלך הזה.

מורן חדד: פה, כל המשרדים, משרד האוצר וכולם נרתמים על מנת לקדם את הדבר הזה ואת התהליך הזה, והוא ממש מתקדם בצעדים יפים.

אבתיסאם מראענה: ומתי זה יהיה מיושם?

אבתיסאם מראענה: מתי באמת אני מתחילה לראות את הדבר הזה קורה?

מורן חדד: אני מקווה שאני לא מתחייבת פה בשם כל המשרדים, אבל בתחושה שלנו לפחות, באזור רבעון ג' של השנה אנחנו אמורים לראות את זה כבר קורה - - -

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר רבעון ג'?

אבתיסאם מראענה: מה זה אומר?

אבתיסאם מראענה: ספטמבר, אחרי החגים?

מורן חדד: באזור ספטמבר של השנה.

מורן חדד: אנחנו רוצים להביא את זה לשם, עוד הפעם, זו עבודה בין משרדית, כן?

מורן חדד: אני מדברת כרגע רק בשם מתפ"ש, אבל בסוף יש פה פיתוחים שנעשים גם בבנק ישראל, רשות האוכלוסין וההגירה ואצלנו במערכות.

מורן חדד: אבל, לפחות, אנחנו הגישה שלנו היא לתת את המענה כמה שיותר מהר, על מנת לצמצם את הסחר בהיתרים.

מורן חדד: למעט זאת, אני אומר, אנחנו קיימנו באמת את השיח מול הרשות הפלסטינית, אבל אנחנו קיימנו איתם שיח ייעודי על הנושא הזה.

מורן חדד: קיבלנו מהם דיווחים על זה שהם סגרו שבעה מקומות של ספסרים, והוציאו עוד חמישים וחמישה צווים לאנשים שהם חושדים שהם עוסקים בספסרות, והנחו אותם, מה שנקרא, שהם יודעים שככל הנראה הם עוסקים בזה והם ינקטו בצעדים אם הם לא יעשו את זה.

מורן חדד: זאת אומרת, הרשות הפלסטינית, אנחנו איתם בשיח, אנחנו מקבלים מהם דיווחים על דברים שהם עושים.

מורן חדד: צריך לומר בכנות רגע, שזה תהליך, זאת אומרת זה לא שעכשיו קם מישהו ברשות הפלסטינית ואמר 'אוי איזו תופעה מדאיגה, אנחנו נסגור אותה', גם הרשות הפלסטינית באיזה שהוא מקום הכירה את זה, מכירה את זה ואולי אפילו בעבר נהנתה מזה, נגיד ככה.

מורן חדד: כי, כשהיא הנפיקה, כשהיו את האישורים המודפסים, לא הדיגיטליים, אז גם אנחנו גם שומעים מהמקרים שהיא זאת שלקחה את הכספים, אני אומרת את זה בזהירות - - -

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי, מי לקחה את הכספים, הרשות הפלסטינית?

מורן חדד: יש הרבה שיח על זה שהרשות הפלסטינית, שלעצמה, מכירה ומה היא עושה עם זה, אוקיי?

מורן חדד: בסוף אנחנו אין לנו סמכות אכיפה על מישהו בתוך הרשות הפלסטינית.

מורן חדד: לנו יש סמכויות אכיפה מול המעסיקים.

מורן חדד: אנחנו יכולים להטיל סנקציות על עובדים שעובדים בישראל, בסוף יש פה חלק לצד הרשות הפלסטינית ואלו צעדים שהיא צריכה לעשות.

מורן חדד: אז, אנחנו התחלנו קודם כל בתהליך מאוד הדוק שלהסביר לה את כל הפרטים וכל המידע והיא החזירה לנו תגובה.

מורן חדד: היא בשיח עם משרד העבודה הפלסטיני, שהם גם סגרו שבעים מקומות וגם הוציאו חמישים וחמישה צווי מניעה לאנשים שהם חושדים שהם עובדים.

מורן חדד: זאת אומרת, אנחנו רואים איזה שהוא תהליך שמתחיל לקרות של ממש אכיפה בצד השני.

מורן חדד: יותר מזה, אני אבוא ואומר, אותה אפליקציה שהועלתה פה והוצגה פה גם אצל חגי וגם בהמשך לדברים של האנשים פה, האל מונזם.

מורן חדד: אנחנו קיבלנו דיווח מהאפליקציה הזו, עוד באותו ערב הוצאנו פנייה ופנינו גם לגוגל וגם לאפל וביקשנו להסיר את האפליקציה.

מורן חדד: להבנתנו, באפל כבר לא ניתן לגשת לאפליקציה הזו, היא הוסרה, לא ניתן לגשת אליה.

מורן חדד: זאת אומרת, אנחנו עושים צעדים, אנחנו לא מקלים בזה ראש, אנחנו מבינים שהאירוע הזה הוא אירוע שצריך למגר אותו.

מורן חדד: זה ברור לנו כארגון, זה ברור לנו כמדינה, אגב, לא מתפ"ש עכשיו, בכלל כמדינה, זו תופעה שהיא תופעה אסורה.

מורן חדד: לכן, אנחנו פנינו אליהם ואפל החזירו לנו תשובה שזו אפליקציה כבר שאי אפשר לגשת אליה, וגוגל עדיין מטפלים בזה, אבל פנינו אליהם וביקשנו.

מורן חדד: דברים נוספים שאנחנו בוחנים, הם כל מיני פתרונות אחרים ביחד עם רשות האוכלוסין למשל, שהמנכ"ל באמת קיימנו איתו שיח, פגישה ייעודית על זה.

מורן חדד: למשל, סיווג רף עליון למעסיקים, למשל, הקמת תאגידי כוח אדם שיטפלו באותם עובדים פלסטינים, כמו שקורה היום עם העובדים הזרים.

מורן חדד: אלו דברים שאנחנו בוחנים אותם, לצד היתרונות של זה, יש גם חסרונות לפתרונות האלה, ואנחנו מנסים רגע להבין כיצד אנחנו נותנים מענה מבלי לפגוע ברכיבים אחרים, כמו זכויות סוציאליות, כמו תופעות סחר וכו'.

מורן חדד: לכן, אנחנו לא רצים היום לתת איזה שהוא פתרון לפני שאנחנו בוחנים, אבל הצוות אכן עוסק בזה וגם בכל פתרון כזה בוחן את היתרונות והחסרונות שלו.

אבתיסאם מראענה: רגע, ואם אתם בוחנים ובוחנות את הסוגיה הזו, של בעצם תאגידים, כמו שקורה בענפים אחרים של עובדים זרים, אז מה תעשו עם אל מונסק?

אבתיסאם מראענה: זה משהו שכאילו השקעתם בו כל כך הרבה כסף, כל כך הרבה משאבים, חיכינו לזה בהתרגשות רבה ובסוף מה, תזרקו את זה לפח?

אבתיסאם מראענה: אני לא מבינה.

אבתיסאם מראענה: האם יש לנו ייתכנות ויכולת לבנות בעצם רפורמות והאם הן נבחנות לטווח הרחוק?

אבתיסאם מראענה: הרי, העבודה מול עובדים זרים והעסקתם במדינת ישראל הוא לא תחום חדש, עם כל הכבוד לנו.

אבתיסאם מראענה: הוא עיסוק ישן ואנחנו משלמים מחיר על הפרת זכויות, על כל כך הרבה דברים שקורים בשיטות העסקה שמדינת ישראל בוחרת, וכל פעם משנים איזו שהיא שיטת העסקה, אולי הפעם זה יעבוד לנו סבבה, שיטת המצליח.

אבתיסאם מראענה: אבל, אני לא מצליחה להבין כאילו, האם יש באמת את היכולת?

אבתיסאם מראענה: קודם כל, אני מבינה בכלל שיש פה בעיה של הידברות בין משרדים, שכאילו היא לא קורית אם אנחנו פה בתוך הוועדה בעצם, שאני כל הזמן מבקשת שמשרדי הממשלה יישבו ביניהם, ידברו ויעבירו מידע.

אבתיסאם מראענה: השאלה היא כזו, האם המשרדים האלה מסוגלים לדבר בלי התיווך של הוועדה ובלי הדרישות של הוועדה, שאומרת כל פעם תשתפו מידע פנימי בינכם ותשתפו פעולה?

אבתיסאם מראענה: זו שאלה שכאילו את אומרת, אוקיי אולי נעבור לשיטה אחרת.

מורן חדד: אני אסביר למה התכוונתי, ברשותך.

מורן חדד: ראשית, אני חושבת שהמשרדים מדברים.

מורן חדד: כאמור, קיימנו את השיח המשותף הזה, את הפגישות הרחבות האלה גם בראשות האלוף, גם בראשות המנכ"ל של רשות האוכלוסין וההגירה.

מורן חדד: הדיונים האלה, הפגישות האלה הן קורות וזה דבר טוב וזה דבר מבורך.

מורן חדד: כל התהליכים שדיברתי עליהם, התשלום המקוון, הוא פרויקט שהוא בין משרדי, רב משרדי.

מורן חדד: העברת הנתונים עכשיו היא בינינו לבין שמעון שבא וישב איתנו ושם הוא אמר לנו מה הוא צריך, ואנחנו הצענו להעביר לו את הפרטים שהוא צריך כדי לעודד את העמדה לדין של המעסיקים, של מה שנקרא, מספסרים.

מורן חדד: יש פה דווקא שיתוף פעולה בין ארגוני, שאני חושבת שהוא הולך מתעצם ומתחזק.

מורן חדד: לגבי שיטת העסקה, אני חושבת ששיטת התאגידים, כאמור אנחנו בוחנים אותה, כן?

מורן חדד: אין לי את כל התשובות עדיין, כי אנחנו בבחינה, אבל אני לא חושבת שהיא סותרת את השימוש באל מונסק.

מורן חדד: כי, מה שאנחנו אומרים, העובד עדיין יקבל את הכוח שלו ואת היכולת שלו לאמוד את הפרטים שלו ולהגיד במה הוא טוב, במה הוא יכול לעסוק, מה הוא יודע לעשות, מה אזור מגורים שלו, איפה הוא מעדיף לעבוד והאם הוא מעדיף מעסיק כזה או מעסיק אחר.

מורן חדד: מה שהרפורמה אומרת, בגדול ובשביל זה היא נועדה, זה שהוא יוכל לעבור בין מעסקים אם הוא ירצה.

מורן חדד: התאגיד המטרה שלו היא אחרת, התאגיד המטרה שלו היא לוודא שאת מה שעושים היום, אנשים שלוקחים על זה אלפיים חמש מאות שקלים לעובד, יעשה את זה גוף יציב, ארגון שדואג שלא יגבו מהם באופן פרטי, אלא הוא דואג להם לכל הזכויות הסוציאליות שלהם ולתנאים שלהם.

מורן חדד: אני אתן דוגמה, אם לנו יש ארגון כזה או אחר שמאגד אנשי קבע, אוקיי?

מורן חדד: זה לא אומר שאני לא יכולה לעבור בין תפקידים ובין יחידות, אני יודעת שיש לי ארגון גג שאני אוכל לפנות אליו, שהוא שומר עליי באיזה שהוא מקום, אותו דבר אנחנו רוצים לעשות לעובדים הפלסטיניים.

מורן חדד: העובד הפלסטיני יוכל לעבור, לשלוח את הקורות חיים שלו, יוכל לעבור בין מעסיקים, הוא יוכל להשתמש באפליקציה ולהגיד במה הוא רוצה לעבוד, אבל יהיה איגוד או התאחדות שייקחו את כלל המעסיקים בתחום מסוים ויפקחו, ייראו ויוודאו שהעובד מגיע כדין, שיעסיקו אותו כדין, שלא סוחרים בו ולא מעבירים אותו כל יומיים ממעסיק למעסיק.

מורן חדד: עכשיו, שוב, זה בבחינה, אני מניחה שלדבר הזה יש גם חסרונות, לא רק יתרונות, ולכן לא באתי והצהרתי שזה הפתרון, אבל אני כן רוצה להראות שיש פה איזה שהוא תהליך של מחשבה לנסות ולמצוא פתרונות יצירתיים, גם אם הם שונים והם מחוץ לקופסה ממה שאנחנו מכירים היום, כדי כן למגר את התופעה הזו.

מורן חדד: כולנו מבינים, בראייתי, לפחות כל האנשים שאני עובדת איתם, שהדבר הזה צריך להיפתר, וזה בהקשר הזה.

מורן חדד: אני כן שמחה, אפשר לראות, שלחנו גם בחומרים ששלחנו לפני הוועדה, ללינקים, לסרטונים שעשינו.

מורן חדד: עשינו סרטוני הסברה לעובדים הפלסטינים, שבאים ואומרים להם - חברים, אתם לא צריכים לשלם ולקנות היתרים, יש לכם דרך נוחה יותר וטובה לעשות את זה.

מורן חדד: שלחנו לרשות סרטוני הסבר לאן להיכנס, מה לעשות ולמי לפנות.

מורן חדד: נתנו אפשרות עכשיו, שלחנו סרטון, הראנו לכל העובדים שאם הם מרגישים שהמעסיק שלהם או מישהו מאיתנו, מהסוחרים, פוגע בהם או עושה משהו שהוא לא רלוונטי, מי האחראי הגזרתי שהוא יכול לגשת אליהם והוא יכול לבקש לבטל את כל היתר של כל מעסיק באותו רגע.

מורן חדד: אנחנו נותנים פה המון המון סרטוני הסברה והדרכה בתקופה האחרונה, על מנת ליצר הד משמעותי גם בקרב המעסיקים.

מורן חדד: דרך רשות האוכלוסין אנחנו מעבירים להם את הסרטונים והם מפיצים למעסיקים וגם דרכנו לרשות הפלסטינית ולעובדים ברשתות החברתיות.

מורן חדד: תכירו את הזכויות שלכם, תכירו שהסחר בהיתרים הוא לא תקין ותכירו מה אתם כן יכולים לעשות במקום.

מורן חדד: שלחתי לכם ממש המון המון קישורים, אני לא יודעת אם ראיתם את זה, של המון סרטוני הסברה שהוצאנו רק בעת האחרונה.

אבתיסאם מראענה: אוקיי, יקירתי בסדר, ראיתי את מה ששלחת, אני מודה לך.

אבתיסאם מראענה: השאלה היא מה את חושבת, בתוך כל ההסברה, בתוך כל התהליכים שאת בעצם מצהירה עליהם, מה השינוי שקורה באמת?

אבתיסאם מראענה: מה את רואה שבאמת קורה בשטח?

אבתיסאם מראענה: לפי המצגת של ד"ר חגי וגם לפי הסרטון של יישוב הסכסוך, צמצום הסכסוך, לא היישוב שלו, צמצום שלו, אני פשוט לא רואה.

אבתיסאם מראענה: גם אנחנו בשטח רואות את זה ומבינות, מתי אני מתחילה לראות פה באמת תוצאות של כל העבודה שעושים?

מורן חדד: אז אני אומר, אני לא חושבת שחודשיים, למשל, יגרמו לנו לראות ירידה משמעותית בתופעת ספסור, אוקיי?

מורן חדד: אמרתי חודשיים, כי דיברת על המועדים בין פגישה לפגישה, אנחנו מקיימות.

מורן חדד: אני חושבת, שלמשל, התשלום המקוון כשהוא ייכנס לתוקף, אנחנו נראה עוד כמה חודשים טובים רק שהוא ייכנס לתוקף, אנחנו נראה ירידה משמעותית בתופעה.

מורן חדד: אני חושבת שככל שיותר ויותר מעסיקים יעלו מודעות דרושים והשתמשו באתר, לא העובדים המעסיקים, אנחנו נראה ירידה בתופעה הזו.

מורן חדד: אני חושבת שצריכים לקרות כמה צעדים במקביל, שצריכים לרוץ ולהתנקז לאיזה שהוא ראש חוץ, על מנת שהדבר ידעך - - -

אבתיסאם מראענה: יקירתי, אני לא מצליחה להבין, תסבירי לי, וזה דבר אחרון אנחנו נסיים כאן את השיחה, כי יש לנו עוד אנשים שיש להם זכות דיבור.

אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה של סחר בהיתרים, מעבר באמת לגלגול של מיליונים של שקלים, שכנראה מדינה ישראל לא כל כך אכפת לה, ויש פה סיכון ביטחוני למדינת ישראל על כל הסוגיה הזו, ובכלל זכויות עובדים ומי רואה אותם, נניח, ואני שואלת איפה זה היה קורה שיש סיכון ביטחוני על מדינת ישראל, והייתי מקבלת תשובה כזו של "הפתרון לא יקרה תוך חודשיים, גם לא שלושה חודשים וגם לא חמישה חודשים", באמת.

אבתיסאם מראענה: הרי, פה אמרו שזה סיכון ביטחוני למדינת ישראל, אז למה אתם נותנים לדבר הזה יד?

אבתיסאם מראענה: אני באמת לא מבינה.

אבתיסאם מראענה: אלא אם כן, את אומרת לי זה לא מסכן, את תפריכי לי את הידיעה הזו שזה לא מסכן את ביטחון ישראל, כל הכניסה של העובדים הפלסטינים, עם היתר, בלי היתר, מזויף או לא, זה לא מסכן אף אחד, הכל בסדר, הכל תקין, זה עניין פיננסי ותו לא, אז תסבירי לי את הסיטואציה.

מורן חדד: אם היינו חושבים שלא צריך לטפל בזה, לא היינו.

אבתיסאם מראענה: לא, זו לא השאלה שלי.

אבתיסאם מראענה: אתם מבינים שצריך לטפל בזה.

מורן חדד: אין פה פתרון קסם.

אבתיסאם מראענה: לא, אבל אני שואלת אותך, אם זה סיכון ביטחוני למדינת ישראל, אז למה זה לא מקבל עדיפות עליונה?

מורן חדד: הדבר הזה מקבל עדיפות עליונה.

אבתיסאם מראענה: זו עדיפות עליונה?

אבתיסאם מראענה: זה כל כך הרבה שנים בהפקרות מטורפת.

אבתיסאם מראענה: עכשיו אנחנו מתדיינות על זה, אני שואלת אותך מתי הסיפור הזה, שהוא סיכון ביטחוני למדינת ישראל, את אומרת לי "אני לא מבטיחה שתוך חודשיים זה יסתיים.

אבתיסאם מראענה: ברבעון ג', אחרי החגים, אולי משהו כן יקרה".

אבתיסאם מראענה: אם זה לא סיכון ביטחוני, אז בוא נוריד את זה מסדר היום, זה לא סיכון ביטחוני, ונתחיל לדון בזה במקום אחר.

מורן חדד: גברתי יושבת הראש, אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה מבחינתי.

מורן חדד: המתפ"ש עוסק ויעסוק בנושא הזה.

מורן חדד: הוא לא בלעדי לאירוע הזה, לא משנה מה הוא יעשה, הוא לבד לא יצליח לצמצם את זה ולסיים את זה, ולכן אני לא אתחייב פה על משהו שהוא בין משרדי ובין ארגוני שיסתיים תוך יום.

מורן חדד: אין פה פתרון קסם, יש פה בקרה ואכיפה שצריך לעשות אותם, יש פה תהליכים שצריכים לעשות אותם מורכבים שחונים בין כמה משרדים והדבר הזה לוקח זמן.

מורן חדד: מי שיגיד לך שמחר בבוקר תופעת הסחר בהיתרים מסתיימת, הוא מליץ בך.

אבתיסאם מראענה: לא, אני בתור אזרחית ישראלית נורא מודאגת.

אבתיסאם מראענה: אם זה אירוע ביטחוני וזה יכול לסכן את מדינת ישראל, אני לא מבינה למה נותנים לדבר הזה ככה מושכים את הזמן - - -

מורן חדד: אנחנו צריכים את הזמן ואנחנו פועלים ונפעל לצמצם את התופעה הזו, כלל שאנחנו יודעים וטובים בזה.

מורן חדד: אני חושבת שהשיח שאנחנו עושים, והצוות הבין משרדי שעושים, והצמ"מ שהאלוף הנחה לקיים, כמות הדיונים שעשינו בתקופה האחרונה והפרויקטים שאנחנו מקדמים מול כל המשרדים, יחד עם המשרדים, הם אלו שיובילו לתופעה.

מורן חדד: זה תהליך, אף אחד לא יכול לצפות שזה יקרה מחר בבוקר.

אבתיסאם מראענה: לא, אמרו לי שזה בעצם כן אירוע.

אבתיסאם מראענה: אירוע מבחינת הארגון של צמצום הסכסוך, הם אומרים שזה מסכן את ביטחון מדינת ישראל.

אבתיסאם מראענה: אם זה מסכן ביטחון של מדינת ישראל, אני לא מבינה למה יש פה הוזלת יד, זה הסיפור כולו.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך על התשובות.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת את זכות הדיבור ליצחק גורביץ' התאחדות הקבלנים, הוא מבקש התייחסות לעניין.

יצחק גורביץ': בוקר טוב.

יצחק גורביץ': אני מלווה את התעסוקה הפלסטינית משנת 2000, הייתי ראש ענף כלכלה במקום מורן.

יצחק גורביץ': אני קובע באופן נחרץ, מעולם, מעולם תופעת הספסרות לא הייתה כזו עצומה כמו שתקופה הנוכחית.

יצחק גורביץ': מעולם לא היינו בסדרי גודל כזה של ספסרות, ואנחנו מתריעים והבנו דוגמאות גם מרשות האוכלוסין וההגירה, גם מהמנהל האזרחי ואנחנו גם מתריעים על הנושא הזה כבר מאוקטובר 2021, גם פנינו באופן מאוד מסודר.

יצחק גורביץ': אני מקווה שיימצאו הכלים למנוע את הנושא הזה.

יצחק גורביץ': הכשל של אותן מערכות שנבנו במינהל האזרחי, אני מקווה שיטופלו, כי הן הבסיס לאותה תופעה של הספסרות.

יצחק גורביץ': אותו שינוי במודל העסקה והניהול של המודל על ידי אנשים שמעולם יעסיקו עובדים, הביאה לתופעה הזו.

יצחק גורביץ': אני מקווה שמתפ"ש ייקח את הנושא בידיים שלו ויטפל בעניין.

יצחק גורביץ': מה שאסור שיקרה, בגלל הכשל של אותם גורמים, פתאום יפגעו מעסקים שמעסקים עובדים עשרות שנים.

יצחק גורביץ': המודל של תאגידים, מי שלא מבין, מדובר על זה שעובד יעבוד אצל תאגיד ולא אצל מעסיק, שיכול להיות שטיפח אותו, יכול להיות שעובד איתו עשרות בשנים ופתאום מחליט עכשיו גורם, שלא יודע לנהל כוח אדם, מחליט שפתאום העובדים הללו יעברו לתאגיד.

יצחק גורביץ': אני מציע שלפני שאנחנו מציעים הצעות כאלה, ילמדו את הסוגיה.

יצחק גורביץ': הנושא של המערכת הבנקאית הוא קריטי, אבל לא סתם העברות בנקאיות.

יצחק גורביץ': רק לסבר את האוזן, אתמול עובדים סירבו לקבל את התשלום דרך המערכת הבנקאית, כי גובים מהם ארבעים שקל מהרשות הפלסטינית, כי זו גוביינא.

יצחק גורביץ': אם יעשו העברות בנקאיות, ומי שלא מבין אני יכול להסביר אחר כך, אם יעשו העברות בנקאיות סתם, הפועל יידרש לשלם ארבעים שקל על מנת למשוך את הכסף.

יצחק גורביץ': מדובר על תשלום לא במערכת כמו מס"ב.

יצחק גורביץ': לכן, אני מקווה שבנושא הזה גם יהיה טיפול.

יצחק גורביץ': תודה.

אבתיסאם מראענה: תודה, גורביץ'.

אבתיסאם מראענה: אתן זכות דיבור לוואאיל שממתין פה מאד יפה.

אבתיסאם מראענה: ואאיל עבאדי מההסתדרות החדשה.

אבתיסאם מראענה: אדוני, האם יש לך משהו חדש לספר לי, שלא שמעתי מעולם?

ואאיל עבאדי: גברתי, אני כבר חודשיים יושב בוועדה הפריטטית של יישוב סכסוכים בין עובדים ומעסקים בהסתדרות והתאחדות הקבלנים.

ואאיל עבאדי: אני שומע את הטענות של העובדים ואני שומע גם את הטענות של המעסיקים.

ואאיל עבאדי: הדבר הכי מפליא אותי שם, שחלק מהתיקים באים בשביל נתבעים.

ואאיל עבאדי: למשל, אחד שטוען אני לא העסקתי אותו, אומנם הנפקתי לו את התלוש, אבל אני לא העסקתי אותו ולא שילמתי לו שכר, השני אומר בניירת אני לא רשום, אלא מישהו אחר.

ואאיל עבאדי: לדעתי, וראיתי בוועדה הפריטטית ראיתי הרבה, הרבה מעסיקים מסודרים שהיו משלמים את השכר בהעברות בנקאיות של בנק פועלים.

ואאיל עבאדי: אני ראיתי, התעניינתי, כי הם אמרו כאן אי אפשר לשלם במזומן, אי אפשר לשלם בצ'קים.

ואאיל עבאדי: ראיתי הרבה מעסיקים שהיו משלמים בהמחאות של בנק פועלים בסניפים בתל אביב.

ואאיל עבאדי: הם היו מוסרים אותם בשם העובד והיינו פוסקים על פי זה בוועדה הפריטטית.

אבתיסאם מראענה: ואיך לאותו עובד יש לו בעצם חשבון בנק?

ואאיל עבאדי: אני חושב שיש בנק ברשות שם, שאפשר למשוך את הכסף משם או להפקיד את הצ'ק הזה בחשבון שהוא ייפתח שם ברמאללה.

ואאיל עבאדי: לדעתי, צריך לחייב, מי שמנפיק את ההיתר, שינפיק את תלוש המשכורת של העובד, וגם כנגד תלוש המשכורת יהיה צ'ק מתאים לדיווחים בתלוש.

אבתיסאם מראענה: זאת אומרת אתה אומר שאין התאמה בין המעסיק, העובד, הכסף לבין התשלום, בלגן.

ואאיל עבאדי: אין התאמה בכלל.

ואאיל עבאדי: בכלל בלגן.

ואאיל עבאדי: מעשית, אפשר לעשות את זה, אני ראיתי את זה - - -

אבתיסאם מראענה: איך אתה היית עושה את זה?

אבתיסאם מראענה: בוא נשמע אותך, ואאיל.

ואאיל עבאדי: ככה, אני ואאיל מגיש לרשות האוכלוסין בקשה לעשרה עובדים, אז אני צריך כל חודש לקחת עשרה היתרים, להנפיק עשרה עובדים בשמותיהם וכנגד עשרת התלושים האלה, להוציא עשרה המחאות על שם כל עובד ועובד על כל השכר שלו והזכויות שלו שרשומות בתלוש המשכורת, לא יפחת שקל אחד מהתלוש הזה.

אבתיסאם מראענה: ואתה חושב שכל מעסיק צריך לעשות את זה כל חודש?

ואאיל עבאדי: ראיתי חברות מסודרות וגדולות עושות את זה, וזכו בתיקים כנגד התביעות.

ואאיל עבאדי: ככה לא יהיה טעם גם לסחור, לא יהיה מקום לסחור בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה.

אבתיסאם מראענה: חגי יש לו "אחטי ג'ג'" עלייך, בוא נשמע.

חגי אטקס: לא "אחטי ג'ג'", אבל אני רוצה להסב את תשומת ליבך שחלק מהעובדים אכן מקבלים את השכר בצ'קים, ואז הם הולכים לג'ינג'ים וממירים את הצ'קים האלה תמורת עמלה לא קטנה למזומן, או שהם מפקידים אותם בבנקים ברשות הפלסטינית.

חגי אטקס: העמלות והזמן שלוקח להם לקבל את הכסף - - -

ואאיל עבאדי: שלושה ימים.

חגי אטקס: יותר ארוך משלושה ימים ועמלות גבוהות.

חגי אטקס: לכן, המנגנון שמשרד הביטחון וגורמים אחרים עובדים עליו, על מנת לאפשר העברה של הכסף ישירות לחשבון של העובד הוא מנגנון נכון.

חגי אטקס: אני קצת מופתע ממה שאיציק גורביץ' אמר על העמלה הגבוהה - - -

אבתיסאם מראענה: של הגוביינא?

חגי אטקס: כן, זה נשמע לי קצת גבוה.

אבתיסאם מראענה: ארבעים שקל.

ואאיל עבאדי: איציק יודע, הוא מתעסק בעניין הזה יום יום.

חגי אטקס: איציק מומחה, אבל עדיין העברה של הכסף ישירות לחשבון הבנק של העובד, היא עדיפה על פני צ'קים שמאפשרים לצ'יינג'ים להיכנס לתוך הסיפור.

חגי אטקס: בסופו של דבר, היא גם תיצור לעובד יחסים טובים עם הבנק שלו, שירצה למשוך את העובדים האלה שיש להם משכורת גבוהה, במונחים של הרשות הפלסטינית, וייתן להם עוד - - -

ואאיל עבאדי: הלוואי, אבל זה לא בטווח הקצר - - -

אבתיסאם מראענה: לא, האמת הטווח הקצר הזה כבר לא מתאים לי.

אבתיסאם מראענה: אנחנו כל היום עובדים ועובדות בטווח הקצר, רק על מנת לכבות שריפות.

אבתיסאם מראענה: מספיק, אנחנו רואים ורואות את המחירים שכולם משלמים עליו.

אבתיסאם מראענה: טוב, אסף אדיב, אדוני ממרכז מען, שמשתתף בזום.

אסף אדיב: בוקר טוב לכולם.

אסף אדיב: אני אומר שלוש הערות קצרות.

אסף אדיב: אחת, האפליקציה של אל מונזם, עכשיו בזמן הישיבה, הורדתי אותה מהחנות של אנדרואיד.

אסף אדיב: אפשר להוריד אותה, היא עכשיו נמצאת אצלי בטלפון, אני יכול למצוא עבודה דרכה, לשלם את האלפיים חמש מאות שקל, אז זה נמצא שם.

אבתיסאם מראענה: רגע שנייה, אני בסך הכל יכולה להיות בסדר עם כולם, אני אשתדל, אבל היא אמרה שבאפל הורידו את האפליקציה, כנראה שבטלפון שלי אני לא אוכל.

אבתיסאם מראענה: אבל, כנראה באנדרואיד ובמערכת אחרת היא אומרת שעוד עובדים על זה, אז רק בשביל הסדר הקיים, זה מה שנאמר לי פה ממורן מהמתפ"ש.

אסף אדיב: לגבי העברת הכספים בבנק, אנחנו במען מייצגים עובדים, ועשינו סידור אל מול הבנק הערבי מהצד הפלסטיני במפעל, עובדים שמשלמים שמונה עשרה שקל בהעברה ישירה מבנק הפועלים לבנק ערבי - - עמלה.

אסף אדיב: נקודה שלישית וחשובה מאוד, אנחנו הוצאנו בחודש שעבר, מען בשיתוף עם ליפ שזה נשרד עורכי דין שעוזר לפלסטיני בראשות פרופסור - - הוצאנו נייר עמדה.

אסף אדיב: אנחנו טוענים שכל עוד ההיתר של העובדים מלווה בהסכמה של המעסיקים, התוצאה תהיה שאי אפשר יהיה לעצור את הסחר, וגם אם תהיה אכיפה, וממה שאני מתרשם שאין אכיפה, אבל גם אם תהיה, המעסיקים יהיה להם אינטרס להמשיך לעבוד דרך התיווך הזה.

אסף אדיב: זה פשוט נותן להם הכנסה כספית קבועה לפני שהעובד התחיל לעבוד, אלף שקל כבר בכיס.

אסף אדיב: אנחנו טוענים שצריך להעביר את זה למה שאנחנו קראנו גרין כארד, שזה היתר לעובד לעבוד בענף הבניין, בענף החקלאות, הוא יוכל לקבל את הכרטיס המגנטי כל ארבע שנים בלי כסף.

אסף אדיב: על הכרטיס המגנטי שלו, במידה והוא ראוי לעבוד והוא מתאים לעבוד בבניין, הוא יקבל היתר לעבוד בבניין.

אסף אדיב: הדבר הזה יאפשר לעובדים באמת לעבור ממעסיק למעסיק, לחפש עבודה.

אסף אדיב: הדבר הזה ייצור מצב שהעובד יוכל לשאת ולתת על השכר שלו ועל התנאים שלו.

אבתיסאם מראענה: תודה רבה לך, אדוני.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת זכות דיבור למשטרה, בעצם יש לנו את ורד ליכטר סול, חקירות משטרת ישראל, בוקר טוב גברתי.

ורד ליכטר סול: שלום לכולם.

ורד ליכטר סול: אני אומר בדקה בדיוק את מה שיש לי להגיד, זו תופעה מאוד מאוד לא מכבדת אותנו כמדינה.

ורד ליכטר סול: אנחנו נעשה הכל כמשטרה לסייע לרשות האוכלוסין, ברגע שאנחנו מזהים תיק, לטפל בתיק בפן הפלילי החמור ביותר.

ורד ליכטר סול: אנחנו כרגע לא טיפלנו בשום תיק כזה, מאחר ואין לנו מתלוננים.

ורד ליכטר סול: אני כן יודעת על התיק שהגיש ג'ייסון, הוא דיבר עליו.

ורד ליכטר סול: אני עוקבת אחרי התיק ואני רוצה לראות אם אני אוכל להתפתח מהתיק הזה, באמת להביא מתלוננים ולבנות תיק פלילי עם ראיות ראויות.

ורד ליכטר סול: אנחנו פה בשביל כולם.

ורד ליכטר סול: שיהיו צהריים נפלאים.

אבתיסאם מראענה: רגע, יקירתי.

אבתיסאם מראענה: לפני שאת מסיימת את הדיון, רציתי לשאול אותך שאלה מאוד ישירה, אדון ג'ייסון פונה אלייך, מפקיד בידייך בעצם חומר של עדויות, של כל מה שהוא מכיר - - -

ורד ליכטר סול: לא, הוא לא משיג עדויות, הוא משיג לי כל מיני דברים, אבל לא עדויות של אנשים.

אבתיסאם מראענה: ואם היה מפקיד בידייך עדויות של עובדים שאומרים כן, אני משלם זה וזה?

אבתיסאם מראענה: היית יכולה לפעול אחרת?

ורד ליכטר סול: אני הייתי רוצה את העדויות, ומהתיק הזה אני רוצה להתפתח.

ורד ליכטר סול: לקבל את העדויות ולהבין מול מי אני אוכל לגבות עדויות.

ורד ליכטר סול: אני יכולה להגיד שההכנה היום לדיון הזה, שוחחתי עם קולגה שלי, עורכת הדין מיכל תג'ר מ"קו לעובד", להבין את גודל התופעה.

ורד ליכטר סול: שאלתי אותה, כי שנים רבות עבדנו יחד, אני כקצינת סחר בבני אדם בתפקידי הקודם.

אבתיסאם מראענה: אה, נכון קראנו ליחידה סע"ר, נכון?

אבתיסאם מראענה: מה איתה היחידה הזו, נסגרה?

ורד ליכטר סול: פורקה ממזמן, כבר עשר שנים.

אבתיסאם מראענה: חבל, כי הסחר לא נגמר.

אבתיסאם מראענה: גם הסחר בהיתרים, אולי שווה להחזיר את זה.

אבתיסאם מראענה: האמת, את יודעת, פניתי לשר וביקשתי ממנו שהיחידה הזו בעצם טוב שהיא נסגרה, אולי טוב שהיא נסגרה כי כנראה הסחר בזנות ובבני אדם אז היה וזה נסגר.

אבתיסאם מראענה: חבל שזה נסגר, דווקא פניתי אליו, אני חושבת, לפני חודש בבקשה כן להקים לתחייה את אותה יחידה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שאנחנו לא סיימנו, לצערי בסחר בבני אדם ועבדות מודרנית שאנחנו עוד מגדירות אותה מחדש.

ורד ליכטר סול: השאלה ששאלתי את חברתי, עורכת הדין מיכל תג'ר, הייתה איך לא פנית למשטרה?

ורד ליכטר סול: והתשובה הייתה שאף אחד לא היה מוכן להתלונן.

ורד ליכטר סול: לכן, ברגע שאנחנו נוכל להגיע למתלוננים, אנחנו בהחלט נכנס לעובי הקורה ביחד עם חברי, שמעון זיגזג מרשות האוכלוסין.

ורד ליכטר סול: בנוסף, לרשות המיסים יש פה מקום מאוד מאוד מורחב להיכנס.

ורד ליכטר סול: בשאיפה שבאמת נצליח להביא תיק, ואם לא זה יסתיים באכיפה מינהלית ואכיפה של רשות המיסים.

אבתיסאם מראענה: אז בעצם, גברתי, את אומרת שאת היום בעצם פונה לעורכת הדין מיכל תג'ר מ"קו לעובד" - - -

ורד ליכטר סול: לה אין מתלוננים.

ורד ליכטר סול: האנשים שהציפו לה את הבעיה לא הסכימו להגיע, להתלונן ולהיחשף.

ורד ליכטר סול: ג'ייסון היום הציג משהו אחר, אנחנו נראה את התיק, אנחנו נבדוק אותו, נראה אם אנחנו נוכל להגיע למתלוננים ומי ייתן ונצליח לפתוח בחקירה כמו שצריך.

אבתיסאם מראענה: אבל אני שואלת שאלה, האם את חושבת שבתור משטרת ישראל אתם צריכים את ג'ייסון ואת "קו לעובד", בשביל שיגידו לכם שיש פה תופעה מאוד קשה של סחר בהיתרים?

אבתיסאם מראענה: מצד שני, את אומרת יש לנו קשר עם רשות האוכלוסין ועם שמעון זיגזג.

אבתיסאם מראענה: אתם דיברתם, היית בשולחן העגול שהתקיים לפני חודש?

ורד ליכטר סול: כן, הייתי יושבת הראש.

ורד ליכטר סול: אני אסביר, האכיפה הזו לא הגיעה לגדרה של המשטרה - - -

אבתיסאם מראענה: לא הגיעה מה?

אבתיסאם מראענה: לא הבנתי.

ורד ליכטר סול: לא הגיעה לתוך המשטרה.

ורד ליכטר סול: אנחנו נכנסנו לזה, עקב השולחן העגול שהוזמנו והבנו את היקף התופעה.

ורד ליכטר סול: אף אחד לא הגיע להתלונן בפנינו על התופעה הזו.

ורד ליכטר סול: מי שאמון על ההיתרים היא רשות האוכלוסין, שהם כרגע מצביעים על תופעה ואנחנו מתחילים לעבוד עקב לצד אגודל יחד איתם.

ורד ליכטר סול: בעשר שנים האחרונות אין עובד ולא עובדת שהביאו ואמרו אני צריך לשלם דמי תיווך קבועים, אני צריך לשלם מס שפתיים על קבלת היתר, זה לא הגיע לפתחנו.

ורד ליכטר סול: היום שזה בפתחנו אנחנו נעשה הכל, על מנת באמת ליצור הרתעה.

אבתיסאם מראענה: מדהים.

אבתיסאם מראענה: טוב, האמת היא שאני מופתעת, כי בעצם היה לנו דיון לפני חודשיים על הסוגיה הזו, אז איך זה יכול להיות?

אבתיסאם מראענה: אני חושבת שמשטרת ישראל כן הייתה ונכחה בדיון, איך הדיון הזה בעצם לא הגיע לפתחכם, לא דיברתם לא - - -

ורד ליכטר סול: אמרנו את אותו דבר בדיוק, הפעם האחרונה שנתקלנו בתופעה הייתה תיק של באמת, יחידת להב, שהתעסקו בסחר בהיתרים.

ורד ליכטר סול: זה גם לא סחר בהיתרים, זה יותר בדמי תיווך העסקת עובדים וזו תופעה שהייתה נכונה לפני עשר שנים, נכון לעשר שנים האחרונות אנחנו לא קיבלנו תלונה שנכנסה.

ורד ליכטר סול: התיק שג'ייסון סיפר עליו, אני כרגע איתרתי את התיק ואת היחידה ואנחנו נתחיל לעבוד משם.

אבתיסאם מראענה: טוב, אני מודה לך, תודה רבה גברת ורד ליכטר.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה לתת רשות דיבור וככה לסיים את הדיון.

אבתיסאם מראענה: עורכת הדין דינה דומיניץ יש לך מה להגיד?

אבתיסאם מראענה: את יושבת יפה ובשקט ותמיד יש לך דברים מצוינים להגיד לנו.

דינה דומיניץ: שלום.

דינה דומיניץ: תודה רבה.

דינה דומיניץ: אני מתאמת המאבק לסחר בבני אדם משרד המשפטים.

דינה דומיניץ: אני עוקבת אחרי הדיונים כמובן, יושבת בכל הוועדות ומאוד מאוד מעריכה גם את העבודה גם של יושבת הראש בוועדה הזו, שהיא מאוד מאוד חשובה באמת למעקב ולהפעלת קידום הנושא.

דינה דומיניץ: אני כן חייבת לומר שאני רואה בהחלט עליית מדרגה בחודשים האחרונים בטיפול בנושא הזה מכל זרועות הממשלה, גם המתפ"ש.

דינה דומיניץ: באמת הוא לקח את זה על עצמו האלוף - - -

אבתיסאם מראענה: את שותפה לדיונים העגולים שהם עושים?

דינה דומיניץ: כן, אני משתתפת בכל הדיונים אצל מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה שקיים דיון, וקיים גם סיור ביחד עם עינבל ועם האלוף.

אבתיסאם מראענה: איפה הסיור היה?

דינה דומיניץ: אני לא הייתי בסיור, אבל אני יודעת שהם יצאו לסיור והמנכ"ל קיים דיון מקדים עם כל הנוכחים, הרבה מהנוכחים גם כאן וגם בזום ואני גם הייתי שם.

דינה דומיניץ: הם עשו סיור במעברים, כנראה, להכיר קצת יותר טוב את הנושא.

דינה דומיניץ: אני יושבת בכל הישיבות שהתקיימו, והרבה מהרעיונות וההמלצות שחגי העלה הם באמת אלו שיושבים על השולחן ומנסים לקדם אותם באופן הכי פרקטי ומואץ שאפשר.

דינה דומיניץ: בנוסף, אני סייעתי בכל נושא הפנייה, שמורן הזכירה, לרשתות החברתיות, למנועי החיפוש בגוגל, הוספתי פיסקה גם מהיבטים של סחר בבני אדם.

דינה דומיניץ: אני שותפה למהלכים האלה ואני כן רואה באמת ניסיון מואץ גם מצד המשטרה, שזה נכון שלא הייתה עד היום בתמונה - - -

אבתיסאם מראענה: היא אומרת שהיא בכלל לא מעורבת, שום דבר לא הגיע אליה, אז איך את רואה את הסוגיה הזו שאת אומרת כן המשטרה מעורבת?

אבתיסאם מראענה: היא אומרת שהיא לא מעורבת, אני לא מבינה.

דינה דומיניץ: כן, זה דבר חדש.

דינה דומיניץ: נכון, הם לא היו מעורבים, הם לא הכירו את התופעה הזו, הם לא הכירו את ההיבטים הפליליים שעשויים להיות בה.

דינה דומיניץ: עכשיו זה הובא בפניהם והם שותפים, באמת אנחנו מדברים פה על שילוב זרועות.

דינה דומיניץ: כמו שמורן אמרה, אין פתרון קסם, אין צד אחד שאם רק נעשה את זה, זהו הבעיות ייפתרו.

דינה דומיניץ: יש פה שילוב של הרבה מאוד דברים, גם במישור הפלילי, גם במישור המינהלי, גם במישור האזרחי, כל מיני פעולות שצריך לעשות ואנחנו באמת מנסים לעבוד על כולם בצורה מתואמת.

דינה דומיניץ: אנחנו מקווים שהשילוב הזה, של כל הדברים האלה, כן יניב את התוצאות הרצויות, ואנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה ולראות איך אנחנו יכולים לטייב ולשפר תוך כדי הליכה.

דינה דומיניץ: אבל, אני חושבת שאנחנו במקום אחר היום, שכן אנחנו לפחות במקום שזה באמת נמצא במוקד, שזה נמצא בדרגים הכי בכירים בממשלה יחד עם הארגונים.

דינה דומיניץ: אני אמשיך, ואני בטוחה שגם כבוד יושבת הראש, תמשיך לעקוב, ללוות ולראות איך הדברים מתפתחים.

אבתיסאם מראענה: תודה, דינה.

אבתיסאם מראענה: מרשות המיסים יש פה נציג או נציגה?

אבתיסאם מראענה: אני מאוד אשמח לשמוע אותם.

אבתיסאם מראענה: אמוץ, אנחנו נפגשנו לפני חודשיים, שלושה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נסיים גם איתו.

אבתיסאם מראענה: אמוץ, אני מבינה שבמפגש האחרון שבעצם היה ביננו אתה התחלת להכיר את התופעה הזו של סחר בהיתרים.

אבתיסאם מראענה: אני אשמח לדעת מה קרה מאז, מה ישתנה, מה עשיתם, מההיכרות הראשונה בדיון הקודם עם התופעה מה גיליתם ברשות המיסים.

אמוץ שגב רז: בעצם אחרי המפגש הקודם, אז התחברנו למחלקת המודיעין של רשות המיסים ויידענו אותם בתופעה.

אמוץ שגב רז: הם התחילו לעבוד, בוצעו שיחות עם "קו לעובד", עם רשות האוכלוסין, עם היוזמה לצמצום הסכסוך ועם מתפ"ש, באמת התחלנו לשלב ידיים.

אמוץ שגב רז: קיבלנו חומרים, אנחנו בקשר שותף עם ענת טוויטו ממינהל העובדים הזרים.

אבתיסאם מראענה: מי זו ענת טוויטו?

אבתיסאם מראענה: למה השם הזה לא מוכר לי?

אמוץ שגב רז: מנהלת אגף של מינהל העובדים הזרים ברשות האוכלוסין.

אמוץ שגב רז: באמת היא התחילה לקבל רשימות גם של המעסיקים, על מנת להצליב את המיידעים ולהגיע למעסיקים קונקרטיים, שיכול להיות חשד סביר שמקבלים כספים עבור סחר בהיתרים.

אמוץ שגב רז: זו המטרה הסופית בעצם, על מנת לבסס הליך פלילי מבחינת העבירות מס.

אבתיסאם מראענה: ומה השלב הבא?

אבתיסאם מראענה: אז אתם דיברתם עם כל הארגונים, יופי של עבודה, אחלה, אני שמחה שהתחלתם להכיר את התופעה, מה השלב הבא?

אמוץ שגב רז: זה בטיפול.

אמוץ שגב רז: אנחנו מקבלים את החומר, עובדים עליו, יושבים אנשים במודיעין ועובדים על החומר הזה, מזקקים אותו, על מנת להגיע לאותם מעסיקים.

אבתיסאם מראענה: מתי יהיה מידע ואתה תוכל לשתף אותי במידע שיש לך בעצם, על המעסיקים, על הסחר?

אמוץ שגב רז: אני לא יכול לשתף אותך במידע על התיקים, אבל כמובן ברגע שזה יהיה מוכן ותהיה חקירה גלויה, כמובן שכולם יידעו על כך.

אמוץ שגב רז: אני רציתי לנצל את הבמה הזו לגבי השולחן העגול שהתקיים, אם יש אפשרות לחיבור לזה שארגן את השולחן העגול, אני אשמח, על מנת לשתף גם את הצוות של המודיעין שעובד אצלנו על זה.

אבתיסאם מראענה: רגע, לא הזמינו אותך לשולחן העגול?

אמוץ שגב רז: יכול להיות שכן, אני לא יודע.

אמוץ שגב רז: אני לא הייתי חלק מהשולחן העגול, לא קיבלתי איזה זימון כלשהו.

אמוץ שגב רז: אני אשמח לקבל את השם של הבן אדם, על מנת שנוכל לתאם את הגופים.

אבתיסאם מראענה: אמוץ, אני באמת הולכת לדאוג לך שאתה תקבל את השם של הבן אדם, שזו רשות האוכלוסין, ואני חושבת ששמעון זיגזג הוא הבן אדם שצריך לדבר איתו, ותומר מוסקוביץ'.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נשלח לך את הטלפון של תומר מוסקוביץ', ואני מבקשת ממך ליצור איתו קשר, על מנת שיזמינו אותך לשולחן.

אמוץ שגב רז: אני רוצה רק לחבר את הצוות שעובד אצלנו, על מנת שנהיה מתואמים.

אמוץ שגב רז: אני אשמח להגיע לתוצאות יותר מדויקות.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך אמוץ, תודה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נקרא פה קריאה לפרוטוקול וגם נשלח את זה לרשות האוכלוסין, שבבקשה תתנו לרשות המיסים, תיידעו אותם שאתם נפגשים בשולחנות עגולים.

אבתיסאם מראענה: הם חולייה כל כך חזקה וחשובה, למה אתם מדירים אותם?

אבתיסאם מראענה: אני מקווה שאין שם עניינים אישיים, ואם כן תתעלו מעל הכל, ותנו להם להיכנס לשולחן העגול.

אבתיסאם מראענה: איך יכול להיות אם הם ישבו איתנו בדיון בוועדה לפני חודשיים וחצי, וביקשתי שיהיה בעצם צוות בין משרדי שיזמין את כל המשרדים, ודווקא ובמיוחד את רשות המיסים שתהיה חלק מהדיונים האלה?

אבתיסאם מראענה: צר לי כל כך שזה לא קורה.

אמוץ שגב רז: חס וחלילה, אני בטוח שזה לא אישי.

אבתיסאם מראענה: אתה אומר לא קרה.

אבתיסאם מראענה: לפי בעצם המכתב של רשות האוכלוסין, הם כן כותבים לי פה שבשולחן העגול שהתקיים לפני חודש, שזה בעצם ב-29 בדצמבר 2021.

אבתיסאם מראענה: שולחן עגול לצורך דיון בנושא תופעת הסחר בהיתר עבודה של עובדים פלסטינים בהשתתפות נציגי המתפ"ש, המינהל האזרחי, זרוע העבודה, משרד הכלכלה והתעשייה, משרד המשפטים, משרד האוצר ורשות המיסים.

אבתיסאם מראענה: אין דאגה, הרי, אני בתפקיד הזה הרבה זמן, של לתווך בין המשרד הזה לבין המשרד הזה, בכיף ובאהבה גדולה אני עושה את העבודה שלי.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נדאג שבשולחן הבא אתם תהיו נוכחים, אני חושבת שזה אפילו רצון משותף של כולם.

אבתיסאם מראענה: אני מודה לך, אדוני.

אבתיסאם מראענה: כן, גיורא, יש לו רשות דיבור, שהוא בעצם מהקרן לעידוד ענף הבנייה.

גיורא ואלה: שלום.

גיורא ואלה: אל"ף, אני מברך על הדיון, אני חושב שהוא מאוד מאוד חשוב וגם על העבודה שנעשית בפועל במיוחד על הפלטפורמה הזו.

גיורא ואלה: אני לא ארחיב על מה שכבר הורחב על כמה התופעה היא חמורה.

גיורא ואלה: נציע את עזרתנו, כפי שאנחנו מציעים גם לגורמים שאיתם אנחנו משתפים פעולה.

גיורא ואלה: אנחנו ארגון שלא למטרות רווח, שבין היתר, משתתפים במימון של הכשרות מקצועיות, כולל הכשרה ייעודית שאנחנו עושים לעובדים פלסטינים, הכשרת בטיחות מעשית.

גיורא ואלה: דרכנו עוברים הרבה מאוד עובדים והרבה מאוד מעסיקים בהכשרה של פיקוח מאוד מאוד הדוק.

גיורא ואלה: מתוך ההכשרה הזו גם צפות כל מיני אינדיקציות.

גיורא ואלה: כבר התחלנו לנסות לשתף עם זה פעולה ביחד גם עם המינהל האזרחי וגם עם רשות האוכלוסין וההגירה, לצערי זה עדיין לא מצליח להתרומם.

גיורא ואלה: אני ממשיך להציע את עזרתנו, על מנת להציף כל מיני אינדיקציות שנראות בעייתיות.

גיורא ואלה: אבל, על מנת שנוכל לקיים שיתוף פעולה זה צריך להיות, אל"ף, טיפול מהיר וממוקד, ובי"ת אנחנו צריכים לקבל חזרה איזה שהוא פידבק לגבי מה שהצבתי.

אבתיסאם מראענה: רגע גיורא, אני רוצה להבין, אתה בעצם אומר שאתם מנגישים סדנאות וקורסים - - -

גיורא ואלה: אנחנו יוזמים הכשרות עובדים, לשלוח עובדים פלסטינים - - -

אבתיסאם מראענה: להכשרות מקצועיות?

גיורא ואלה: כן, ולהכשרת בטיחות בעיקר.

אבתיסאם מראענה: אני מבינה, אז אני רוצה לעשות איתך עסקה, בשידור חי גיורא.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נפגשנו קודם, חייבת לציין את זה, ואתה כן סיפרת לי את הסיפור הזה.

אבתיסאם מראענה: אני חושבת ואני זוכרת, למרות שאין לנו פרוטוקול על הישיבה ההיא, שלא הייתה ישיבת ועדה, היא הייתה ישיבה מאחורי הקלעים של הועדה, שבעצם שמעתי את היוזמות שלכם ואת כל מה שאתם מציעים.

אבתיסאם מראענה: רציתי לשאול אותך כזה דבר, תיכף אני מסכמת את הדיון, ואני בעוד שבועיים רוצה לקיים דיון על מעקב בסחר בהיתרים, כי אני לא מתכוונת למשוך את זה יותר.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת ממך שתגיע לדיון, תשתדל להגיע פיזית, אני מקווה שהקורונה תאפשר לכולנו לעשות זאת, אם מתאפשר, ותציג בפנינו בבקשה.

אבתיסאם מראענה: אז אני חושבת שביקשתי ממך, שתציג בפנינו את מה שאתם בעצם מציעים לגבי הכשרה של עובדים, גם לגבי הכשרות מקצועיות וגם לגבי בטיחות.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שתגיעו, תציגו לנו את מה אתם מציעים ואז גם רשות האוכלוסין בטח יישבו פה, ואז אנחנו נוכל בעצם לתווך את מה שאתם רוצים.

גיורא ואלה: אז אני אגיד, לגבי הכשרת הבטיחות, שאנחנו עוד לא מציגים אלא עושים כבר בפועל בשיתוף פעולה מלא, גם עם רשות האוכלוסין, גם עם מתאם פעולות בשטחים והמינהל האזרחי, מינהל הבטיחות וזרוע העבודה, אנחנו מוציאים את זה על חשבון הקבלנים ועל חשבון הקרן.

גיורא ואלה: אנחנו לא צריכים שקל מהמדינה, אנחנו רק צריכים את הרוח הגבית ואנחנו מציעים את עזרתנו, על מנת להציף כל מיני מקרים שהם בעייתיים, או בעייתיים לכאורה.

גיורא ואלה: אני בשמחה אשמח לקחת בשתי ידיים את ההצעה שלך ולהגיע לדיון הבא, ולהציג ביחד עם כל השותפים.

גיורא ואלה: כי, אני חושב שיש פה משהו שהוא, אל"ף, מאוד מאוד חשוב ברמת הבטיחות והמיומנות.

גיורא ואלה: בי"ת, הוא מסננת שבאמצעותה אפשר להציף כל מיני מזכרים ולטפל בהם מבחינת מעסיקים סוררים, ולהביא כשלים מערכתיים במערכת שקיימת היום, של השידוך בין מעסיק לבין עובד.

אבתיסאם מראענה: אוקיי.

אבתיסאם מראענה: סבבה.

אבתיסאם מראענה: אנחנו נפגש בעוד שבועיים בעצם.

אבתיסאם מראענה: אני מסכמת את ישיבת הוועדה, ישיבת המעקב בנושא סחר בהיתרים של עובדים פלסטינים ועדכון אודות פעילות מערכת אל מונסק.

אבתיסאם מראענה: הוועדה ממבקשת ממינהל האכיפה ברשות האוכלוסין לקבוע פגישה בשבועיים הקרובים לבניית תכנית עבודה בין משרדית, לתיאום המאבק בסחר בהיתרים ולהצגת תכנית אכיפה פיקטיבית.

אבתיסאם מראענה: אני מבקשת שזה יתקיים בתוך שבועיים, סליחה על הלחץ, אבל אם זה סיפור כל כך גדול, אז בואו כולנו בעצם נתכנס לתוך לחץ הזמן ונקיים את הדבר הזה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מדגישה את חשיבותה של הירתמות כלל הגופים הרלוונטיים לשיח הבין משרדי בדגש על משטרת ישראל ורשות האוכלוסין.

אבתיסאם מראענה: משטרת ישראל ורשות האוכלוסין, שני גופים כל כך חשובים, שאני רואה שהם לא חלק מכל הדיון הזה ונורא חבל.

אבתיסאם מראענה: לכן, אני מבקשת ליידע אותם ולרתום אותם למאבק, על מנת ולצורך הפעלה של כלי החקירה והאכיפה.

אבתיסאם מראענה: הוועדה מתכננת לקיים מפגש, דיון בהול, ממש ככה, בתוך שבועיים בנוגע לנגישות המערכת הבנקאית.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להבין איך היא מתקדמת, מה הן ההשלכות שלה.

אבתיסאם מראענה: עלו פה נקודות של סוגיית הגוביינא בעצם, שהיא הולכת ומי שיספוג את העלויות של אותה מערכת בנקאית הם העובדים הפלסטינים וצריך לחשוב על הדבר הזה.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה גם בדיון עצמו להבין, האם הסיפור של שינוי שיטת העסקה היא סוגיה שבהחלט נבחנת באמת על שולחנות משרדי הממשלה, או שזה מן סוגיה כזו שנזרקת פה באוויר, או שהיא באמת נבדקת ואני רוצה להבין אותה.

אבתיסאם מראענה: תדברו בבקשה עם רשות המיסים, ואנחנו נפגש בעוד שבועיים לדיון בהול וחשוב.

אבתיסאם מראענה: אני קוראת פה למתפ"ש שתגיעו לפגישה הבאה, בטח מורן לא תהיה איתנו, אז תגיעו בנוכחות פיזית ונוכל לקיים דיון הרבה יותר נעים וחשוב ומעניין ממה שהיה היום, וכמובן עם תשובות טובות ומספקות לכל הגורמים.

אבתיסאם מראענה: אני רוצה להגיד לכם תודה רבה, ג'ייסון צמצום סכסוך, ד"ר חגי, דינה דומיניץ, עו"ד ואאיל.

אבתיסאם מראענה: תודה לעורכות ועורכי הדין, תודה לוועדה, תודה לחברות שלנו הסטודנטיות שבאות.