ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 176, 2022-01-18 15:40

גלעד קריב: מכובדיי, אחר הצהריים טובים.

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בדיון על אישור תקנות הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה) (הודעה בכתב על נזק) (תיקון), התשפ"ב-2021.

גלעד קריב: קובץ התקנות עוסק בסוגיה המורכבת של הגשת תביעה נזיקית של תושב האזור ביהודה, בשומרון וחבל עזה על נזק שנגרם לו כתוצאה מפעולה של צבא ההגנה לישראל, של כוחות הביטחון.

גלעד קריב: החקיקה הראשית בנושא הזה היתה חקיקה מורכבת, סבוכה; אני מניח שנידונה לעומק, וגם סביב ויכוחים גדולים.

גלעד קריב: החוק הזה קובע איזשהו מנגנון שמחייב מתן הודעה מקדימה למדינה בתקופה של 60 ימים מעת קרות הנזק, למעט מצבים שיש הצדקה מחמת בריאות או נסיבות אחרות, שמנעו את מסירת ההודעה בתוך חלון הזמן, כשהחקיקה הראשית קובעת שאי מסירת ההודעה באותו חלון זמן יוצרת מניעה מהגשת תביעת נזיקין.

גלעד קריב: אנחנו היום לא עוסקים בחקיקה הראשית המורכבת הזו ובשיקולים שהובילו את הכנסת בסופו של דבר להכריע בעד אותה מסגרת זמן.

זאב בנימין בגין: בת כמה החקיקה?

זאב בנימין בגין: 20 שנה?

זאב בנימין בגין: ממתי זה?

קריאה: החוק מ-1951 במקור, התקנות - - -

זאב בנימין בגין: ישן מאוד.

גלעד קריב: כן כן, לא משהו שקרה פה לאחרונה.

גלעד קריב: אני אומר שאנחנו לא עוסקים בחקיקה הראשית המורכבת; אנחנו עוסקים בתיקון תקנות, שמתמקדות בהיבטים מאוד מאוד טכניים.

גלעד קריב: ההיבט האחד זה היכולת לשלוח את ההודעה הנדרשת גם באמצעות דואר אלקטרוני, ולא רק באמצעות דואר רשום או פקסימיליה; והדבר השני זה שינוי המען שאליו נשלחת ההודעה בעקבות שינוי בתוך הסדרי העבודה של משרד הביטחון, אותה חטיבה שעוסקת בתביעות הביטוח, לא נמצאת יותר באגף האמרכלות, אלא באגף המשפטי של משרד הביטחון.

גלעד קריב: אלה שני השינויים.

גלעד קריב: אלה שינויים טכניים בעיקרם.

גלעד קריב: אני פותח בזה, כי חשוב לי להדגיש מה גבולות הגזרה של הדיון שאנחנו מקיימים.

גלעד קריב: התקנות הן תקנות שהותקנו על ידי שר הביטחון, ולכן אני אפנה לנציג משרד הביטחון.

ישי יודקביץ: אני עוה"ד ישי יודקביץ.

ישי יודקביץ: יחד אתי נמצאת עוה"ד נעמה לביא, והיא מחטיבת התביעות והיא ביום יום של הנושא הזה.

ישי יודקביץ: החוק המסמיך הוא 52, התקנות הספציפיות האלה הותקנו לפני 19 שנה.

ישי יודקביץ: המייל והדואר האלקטרוני התפתחו לאחר מכן.

ישי יודקביץ: הליך ההתקנה הוא קצת סבוך, היינו צריכים גם את ההתייעצות עם שר המשפטים וקיבלנו אותה והעברנו כמובן לוועדה.

ישי יודקביץ: כרגע אנחנו מבקשים את אישור ועדת החוקה, חוק ומשפט לתקנות האלה.

ישי יודקביץ: הוספת החלופה של המייל היא התיקון המרכזי פה, יותר מאשר כמובן שינוי המיקום של חטיבת התביעות.

זאב בנימין בגין: כמה תביעות?

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין שואל כמה תביעות מוגשות בהתאם לתקנות הללו.

ישי יודקביץ: אני מציע שנעמה תעדכן את הוועדה על כך.

נעמה לביא: שלום, אם אתם שואלים לגבי הודעות, להבדיל מתביעות לבית המשפט, הודעות הן משהו שהשתנה לאורך השנים יחד עם שינויי החקיקה שהוזכרו, גם כמות ההודעות הלכה ופחתה.

נעמה לביא: אני יכולה לתת לכם נתונים לפי שנים – למשל, בשנת 2016 הוגשו 31 הודעות; בשנת 2017 הוגשו – 51; ב-2018 – הוגשו 197; בשנת 2019 – 91; 2020 – 44; 2021 – 246.

גלעד קריב: זה קשור גם לפעילות צבאית, אני מניח בעיקר ברצועת עזה.

נעמה לביא: נכון, למשל ב-2021 היה לנו מבצע שומר חומות, ולכן אנחנו רואים שכמות ההודעות היתה גדולה יותר.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: חבר הכנסת סעדי?

גלעד קריב: חברי הכנסת בגין?

גלעד קריב: בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה, אדוני היושב-ראש.

אוסאמה סעדי: אני עסקתי בזה המון כשהייתי עורך דין, גם בתביעות האלה, וגם בטפסים האלה ובהודעות האלה.

אוסאמה סעדי: כמו שאמרת, זה אחד החוקים, שלמעשה בא להחריג את תקופת ההתיישנות הרגילה, שהיא שבע שנים בענייני נזיקין; אפילו את השלוש שנים בחוזה ביטוח שהארכנו לחמש שנים, כאן למעשה קובעים תקופה של 60 יום.

אוסאמה סעדי: אם אתה לא מודיע, אתה הפסדת את התביעה שלך, אתה לא יכול להגיש תביעה.

אוסאמה סעדי: זה לא משנה אם זה קטין, אתה חייב להודיע תוך 60 יום; לפעמים אפילו ב-60 יום הנפגע או התלויים בהרוג שנהרג באותה פעילות לא יכולים להתארגן, לא יכולים לבדוק אם יש אפשרות או אין אפשרות להגיש תביעה.

אוסאמה סעדי: לכן זה היה מחסום פרוצדורלי, שהכוונה שלו היתה לצמצם, אם לא בכלל למנוע את כל התביעות של תושבי השטחים בגין פגיעות על ידי צה"ל; מה גם שהמחסום העיקרי בכלל היה שכל העניין של חסינות למדינה, אם זה פעולה מלחמתית, והפסיקה של בתי המשפט השלום, המחוזי ואפילו העליון בעקבות זאת, שקבעה שהפעולות של הצבא, למשל ברצועת עזה, הן פעולה מלחמתית, ולכן שמענו שהמספרים באמת הצטמצמו, כי למעשה החוק מנע, ואחרי זה גם הפסיקה של בית המשפט העליון החמירה מאוד והרחיבה את כל המונח של פעולה מלחמתית על כל הפעולות; למרות שכאשר התחלתי להתעסק עם האינתיפאדה הראשונה, כל העניין הזה היה של הבחנה בין פעולה משטרתית לבין פעולה מלחמתית.

אוסאמה סעדי: היום לצערנו, צריך להיות נס אם תושב השטחים מצליח להוכיח שלא מדובר על פעולה מלחמתית.

אוסאמה סעדי: זה המצב החוקי.

אוסאמה סעדי: באים לשפר פה קצת, לאור ההתפתחויות, משנים כתובת, ואפשר להגיש הודעה גם דרך המייל, אבל העניין העיקרי הוא שכל ההודעות האלה מהוות מחסום פרוצדורלי אפילו למנוע גישה לערכאות.

אוסאמה סעדי: זו המטרה של התקנות האלה.

גלעד קריב: אני חושב שהדיון הכללי והמהותי הוא דיון חשוב, ויכול להיות שיש מקום לחשוב גם בהקשר הזה.

גלעד קריב: תמיד פתוחה הדרך להגיש הצעות חוק פרטיות לתיקון, וגם לבוא בדין ודברים עם הממשלה אולי על נקודות איזון טובות יותר.

גלעד קריב: כרגע אין לנו אלא תקנות שמבקשות לשפר את הדבר, וכמובן מן הראוי במקום שאפשר לעשות את זה.

גלעד קריב: ברשותכם, מכיוון שיש לנו עוד 10 דקות עד המליאה, אנחנו ניגש להקראה ולהצבעה, בבקשה.

טליה ג'מאל: תקנות הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה) (הודעה בכתב על נזק) (תיקון), התשפ"ב-2022 בתוקף סמכותי לפי סעיף 5א(2)(א) ו-(6) לחוק הנזיקים האזרחיים (אחריות המדינה), התשי"ב-1952 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 3 1.

טליה ג'מאל: בתקנות הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה) (הודעה בכתב על נזק), התשס"ג-2003 (להלן – התקנות העיקריות), בתקנה 3, אחרי "או בפקסימיליה" יבוא "או באמצעות דואר אלקטרוני" ואחרי המילים "או אישור על משלוח פקסימיליה" יבוא "או אישור הנמען כי קיבל את ההודעה לדואר האלקטרוני שמסר".

טליה ג'מאל: תיקון תקנה 4 2.

טליה ג'מאל: בתקנה 4 לתקנות העיקריות, בתקנת משנה (א) –

משנה יבוא: "(1א) בדואר אלקטרוני עם אישור מאת הנמען כי קיבל את ההודעה; תאריך אישור הנמען כאמור יהיה תאריך מתן ההודעה;" תיקון התוספת 3.

משנה יבוא: בתוספת לתקנות העיקריות במקום הרישה עד המילים "טופס הודעה בכתב" יבוא" ברשותכם, אני לא אקרא, זה בעברית ובערבית מתאים את הטופס עצמו.

גלעד קריב: אם כי חשוב לומר שאצלנו בוועדה אנחנו שמחים לשמוע ערבית, אולי בניגוד לחלק מהאנשים בחללים אחרים בוועדות.

שמחה רוטמן: - - גם אמהרית ורוסית.

גלעד קריב: לא, אני רוצה לומר לך שאנחנו גם שמחים לשמוע אמהרית ורוסית.

גלעד קריב: ערבית אנחנו שמחים במיוחד, כי היא שפה רשמית מבחינתנו במדינת ישראל.

שמחה רוטמן: לא, כי היא לא שפה רשמית, יש לה מעמד מיוחד, לכן אתה שמח במיוחד.

זאב בנימין בגין: מבחינתנו.

גלעד קריב: לשיטתי, זו עדיין שפה רשמית במדינת ישראל.

שמחה רוטמן: אה, לשיטתך?

שמחה רוטמן: הבנתי.

שמחה רוטמן: יש לה מעמד מיוחד.

אוסאמה סעדי: לא לא, זו שפה רשמית.

אוסאמה סעדי: גם פסק הדין שאישר את חוק הלאום, אמר שעדיין מדובר בשפה - - -

גלעד קריב: נכון, אז אנחנו נקרא בעברית.

גלעד קריב: אם רוצים לקרוא בערבית, יסייע לנו חבר הכנסת.

טליה ג'מאל: "נותן ההודעה חייב למלא את הפרטים כנדרש בטופס.

טליה ג'מאל: לא מולאו הפרטים כאמור, לא יראו במשלוח הטופס משום מתן הודעה כנדרש בחוק.

טליה ג'מאל: אל: חטיבת תביעות וביטוח, אגף היועץ המשפטי למערכת הביטחון, משרד הביטחון – זה השינוי הראשון המשמעותי.

טליה ג'מאל: כתובת למשלוח דואר: קפלן 23 הקריה תל אביב, 6473424 דואר אלקטרוני: " הפקסימיליה עם המספרים, הטלפון עם המספרים.

טליה ג'מאל: "אם חל שינוי במען, יפרסם משרד הביטחון עדכון בעיתון יומי ובאתר האינטרנט של משרד הביטחון, וממועד הפרסום יחייבו הפרטים המעודכנים".

גלעד קריב: צאי מנקודת הנחה, שכמובן כל עדכון יתפרסם בשתי השפות, בעברית ובערבית, כפי שיש גם כאן.

גלעד קריב: אם כן, חבריי וחברותי, מי בעד אישור התקנות?

גלעד קריב: מי נגד?

גלעד קריב: נמנעים?

גלעד קריב: אושרו.

גלעד קריב: התקנות אושרו.

גלעד קריב: תודה רבה לכולם.

גלעד קריב: סיימנו את יום הדיונים העמוס בוועדה.

גלעד קריב: ניפגש מחר בשעה תשע לדיון חשוב בעניין הגבלות על פי חוק ההוצאה לפועל, נושא הרישיון.

גלעד קריב: תודה לכולם.