הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הסדרת השימוש בקנאביס למטרות רפואיות, התשפ"ב-2021 (פ/2245/24), כנסת 24, פרוטוקול מספר 12, 2022-02-15 09:00

שרן השכל: בוקר טוב.

שרן השכל: אני פותחת את ישיבת ועדת הקנאביס של הכנסת לעניין חוק הקנאביס.

שרן השכל: תודה רבה לכל מי שהגיע היום.

שרן השכל: כיף לראות את כולם פנים מול פנים.

שרן השכל: יש לנו המון המון עבודה ולמרות הקורונה טוב שאנחנו יושבים כולנו סביב לשולחן אחד על מנת סוף כל סוף לקיים דיונים מעמיקים וארוכים.

שרן השכל: אני רוצה לומר שבשבוע הבא – רק שתהיו מודעים לכך – נעלה הילוך ונקיים מספר דיונים כאשר כל אחד מהם ככל הנראה יתקיים במשך מספר שעות וזאת על מנת להתקדם לקראת הקראה והצבעה גם לעניין הצעת החוק הזו.

שרן השכל: היום אנחנו נתחיל עם פרק הייצוא ולאחר מכן אנחנו נלך לתחילת החוק, נעבור למטרה ופרשנות ונתחיל לעבור סעיף סעיף.

שרן השכל: אנחנו נעבוד בסדר שהוא מעט שונה.

שרן השכל: היועצת המשפטית תקרא את פרק הייצוא כפי שפורסם לכולם ואז נתחיל בהערות המשרדים.

שרן השכל: לאחר מכן, מי שמעוניין להגיב לדברים האלה – או בהרמת יד או להעביר לשלומית ווטסאפ על מנת שהיא תוכל לרשום אתכם ואני אתם לכם זכות דיבור.

שרן השכל: אני מבקשת לא להתפרץ.

שרן השכל: לא נהוג – ולא עשיתי כאן – להוציא מכאן אנשים כי בסך הכול הדיון צריך להיות מקצועי.

שרן השכל: אני יודעת שלפעמים הרוחות מתלהטות אבל אני מבקשת לשמור על דיון מקצועי בלי התפרצויות.

שרן השכל: אנשים ידברו אך ורק כשהם בזכות דיבור וכמובן אחרי שאני נותנת אותה.

שרן השכל: ענת, היועצת המשפטית, אם תוכלי לעבור אתנו על הפרק.

שרן השכל: אני חושבת שאפשר ללכת סעיף סעיף.

ענת מימון: אנחנו בסעיף 32 להצעת החוק, פרק י': ייצוא קנאביס לצרכים רפואיים.

ענת מימון: אני רק אעיר שיש כאן מעט שינויים.

ענת מימון: בזמנו היה נוסח שכבר הופץ לכם בעניין הייצוא וכרגע מדובר בנוסח שהוכנסו בו כמה תיקונים.

ענת מימון: אני אקריא את הסעיפים, נסביר וכמובן נשמע הערות.

ענת מימון: פרק י': ייצוא קנאביס לצרכים רפואיים 32.

ענת מימון: ייצוא קנאביס על אף הוראות חוק זה, ומבלי לגרוע מהוראות כל דין, בעל רישיון רשאי לגדל, לייצר, להפיץ להחזיק מלאי ולשנע קנאביס שלא מתקיימות לגביו דרישות חוק זה ושמיועד לייצוא בלבד ( להלן - ׁקנאביס המיועד לייצוא בלבד), ובלבד שמתקיימים כל אלה:

ענת מימון: בעל הרישיון נקט אמצעים למניעת מכירת קנאביס המיועד לייצוא בלבד בישראל.

ענת מימון: ייבוש, אריזה, מימי וגיזום של קנאביס המיועד לייצוא בלבד ייעשה תוך הקפדה על תהליך של ולידציית ניקיון.

ענת מימון: 33.

ענת מימון: ייצוא חומרי ריבוי ייצוא של חומרי ריבוי של קנאביס ייעשה באישור מראש של משרד החקלאות ופיתוח הכפר ואף אם לא מתקיימות לגביו הוראות פרק זה.

ענת מימון: לעניין זה "חומרי ריבוי של קנאביס" – שתילים, פקעות, זרעים, ייחורים, ותרביות רקמה של קנאביס.

ענת מימון: 34.

ענת מימון: הגדרות ייצוא קנאביס בפרק זה – "תהליך ולידציית ניקיון" – תהליך מתועד המפרט את כל שלבי הניקיון והסטריליזציה של המפעל, באופן שמוכיח כי לא נשארו שאריות מוצר, שאריות חומרי ניקוי ושנמנע סיכוי לזיהום מיקרוביולוגי.

ענת מימון: הפרק הזה אומר שבאמת קנאביס שמיועד לייצוא לא צריך לעמוד בכל ההוראות של החוק הזה כפי שנעבור עליהן בהמשך, זה כמובן צריך להיות בעל רישיון שמגדל ועושה את כל התהליכים באותו קנאביס שמיועד לייצוא.

ענת מימון: מה שכן, הוא צריך לעמוד בתנאים במדינה אליה הוא מייצא או שבאמת הוא יוכיח שיש איזשהו גורם שהזמין ויקבל את הקנאביס בנוסף, הוא צריך לנקוט אמצעים, למנוע את המכירה של אותו קנאביס שלא עומד בתנאי החוק הזה בתוך ישראל.

ענת מימון: החרגנו אותו מעמידה בתקן של GAP ואמרנו שבעצם התנאי היחיד שצריך להיות במפעל - ככל שהוא באמת מייצר גם לשוק המקומי וגם לייצוא – זה שהוא צריך להקפיד על איזשהו תהליך של ולידציית ניקיון.

ענת מימון: לא מדובר בהכרח על הפרדה פיזית אלא באמת איזשהו תהליך מתועד שמוכיח שאין זליגה בין התוצרת שמיועדת לייצוא לתוצרת המקומית.

ענת מימון: אני רק אעיר שככל שהוא עומד גם בתקן הישראלי, זה לא גורע.

ענת מימון: אנחנו כאן החרגנו אבל כמובן שיכול להיות שמפעל עומד בתקן ישראלי גם לייצור מקומי וגם בוחר לייצא.

ענת מימון: לגבי חומרי ריבוי, שם הקלנו וצריך רק אישור של משרד החקלאות.

ענת מימון: זה באופן כללי.

ענת מימון: אפשר לפתוח את זה להערות.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אני רוצה קודם כל הערות קטנות שלי.

שרן השכל: סעיף (1), "הקנאביס שמיועד לייצוא בלבד מתאים לאסדרה שחלה לעניין קנאביס רפואי במדינת היעד או קנאביס שהוזמן על ידי גורם במדינת היעד".

שרן השכל: המטרה כאן היא להראות תעודת ייצוא.

שרן השכל: כלומר, יש מדינת יעד שמקבלת אותה.

שרן השכל: היום לכל דבר שאנחנו מייצאים יש איזושהי תעודת יבוא שמדינת היעד מקבלת אותה, ולכן זה בסך הכול להראות – אני לא יודעת איך ואני מניחה שלאחר מכן ידברו על זה – שיש מי שיקלוט את הסחורה במדינת היעד.

שרן השכל: אני אעיר שבייצוא מזון יש בדיוק סעיף כזה.

שרן השכל: לפסקה (2), "בעל רישיון נקט אמצעים למניעת מכירת קנאביס המיועד לייצוא בלבד בישראל".

שרן השכל: לדעתי אפשר לרשום בעל רישיון לא ימכור קנאביס המיועד לייצוא.

שרן השכל: כלומר, לא ימכור בישראל.

ענת מימון: "נקט אמצעים", זה קצת יותר רחב.

ענת מימון: ברור שהוא לא ימכור אבל הוא גם צריך לדאוג שכשבאים לקחת ממנו את הסחורה לייצוא, היה תהיה בנפרד.

ענת מימון: כלומר, למנוע זליגה .

קריאה: אתן עושות כאן טעות מהותית.

שרן השכל: אם מישהו רוצה להגיב, בהצבעה ולא בהתפרצות כי אחרת כולם כאן יתחילו להתפרץ.

ענת מימון: את אומרת שאת רוצה שיהיה איסור רק על מכירה בארץ.

שרן השכל: אני חושבת כי אם אחר כך זה מתבלבל עם הסחורה, כלומר, הוא מכר.

שרן השכל: יש לו אחריות פלילית לדבר הזה.

ענת מימון: כאן אנחנו מבקשים ממנו לנקוט מעט יותר.

ענת מימון: זאת צריכה להיות החלטה של הוועדה.

ענת מימון: אני משאירה את זה.

ענת מימון: נבחן את זה.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אני רוצה להתחיל קודם בתגובת משרד הבריאות.

שרן השכל: כל משרד שרוצה להגיב לעניין החוק, נא להירשם.

יובל לנדשפט: יש להבהיר לגבי בעל רישיון, איזה רישיון.

יובל לנדשפט: למעשה בעל רישיון בית מרקחת יכול לגדל או בעל רישיון אחר.

ענת מימון: היום אתם נותנים רישיון ייצוא.

יובל לנדשפט: לכל ייצור יש מספר מהלכים אבל תכף נדבר על זה.

יובל לנדשפט: אני מתייחס לפי הסעיפים.

ענת מימון: השאלה איזה בעל רישיון אתם חושבים שנכון שיהיה.

יובל לנדשפט: אתם התכוונתם בעל רישיון עיסוק.

יובל לנדשפט: השאלה היא באיזה תחום העיסוק.

ענת מימון: לכן אני שואלת.

יובל לנדשפט: אני חושב שנכון יהיה, לאור הסעיפים האחרים, שיהיה בעל רישיון עיסוק בתחום הגידול או הייצור או השיווק.

יובל לנדשפט: גם בית מסחר יכול או בית מרקחת.

יובל לנדשפט: אם בית מרקחת רוצה לייצא, למה שלא ייצא גם הוא?

ענת מימון: זה בעצם כולם.

יובל לנדשפט: לא.

שרן השכל: אנחנו מוסיפים גם את העניין של הרישיון למעבדות.

יובל לנדשפט: יש רישיונות רבים.

יובל לנדשפט: אנחנו מדברים על החוליות העיקריות.

ענת מימון: בסדר.

יובל לנדשפט: הדבר השני.

יובל לנדשפט: "על ידי גורם במדינת היעד", בסעיף 32(1).

יובל לנדשפט: כל גורם?

יובל לנדשפט: הרי ברור לחלוטין שלא התכוונו לומר גורם פלילי.

יובל לנדשפט: לכן צריך להגיד איזה גורם.

יובל לנדשפט: כאן אני קצת מלמד ואומר שעל פי האמנה הבין-לאומית יש שמה שנקרא רשות מוסמכת.

יובל לנדשפט: בכל מדינה חייב משרד הבריאות למנות רשות מוסמכת שהיא אחראית לתעבורה, יבוא, יצוא של סמים בעולם.

יובל לנדשפט: הייתי מציע שהקנאביס הוזמן על ידי גורם במדינת היעד שאושר על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד.

יובל לנדשפט: אם הרשות המוסמכת במדינת היעד אומרת שהוא ראוי לקבל סמים, מבחינתנו זה בסדר גמור.

שרן השכל: אני רוצה לשאול אולי את משרד הכלכלה או את משרד הבריאות.

שרן השכל: כאשר אדם רוצה לייצא מזון, אני מניחה שגם הוא צריך לעמוד בתקן תנאים נאותים בייצור מזון.

שרן השכל: אם אני שולחת היום משלוח של קורנפלקס מישראל לגרמניה, מנפיקים לי תעודת יבוא ממדינת היעד?

שרן השכל: איך זה עובד?

קריאה: זו שאלה למשרד הבריאות.

רננה מיסקין: אבל הנציגים שעוסקים במזון לא נמצאים כאן.

יובל לנדשפט: לגבי סמים יש אמנה אחרת.

יובל לנדשפט: היא לא של מזון.

יובל לנדשפט: ישראל לא נוהגת להפר אמנות.

רננה מיסקין: סם מסוכן, הוא רמה אחרת.

גולן ביטון: PHC עדיין בחוק הסמים המסוכנים וחלה עליו רגולציה מעט שונה.

גולן ביטון: במדינות היעד.

גולן ביטון: מדינת היעד צריכה לאשר את הספק.

גולן ביטון: זאת אומרת, אם נניח אני רוכש ממישהו בחוץ לארץ, מדינת היעד – במקרה זה מדינת ישראל – מאשרת לי את הספק ממנו אני רוכש.

גולן ביטון: גם עושה אותו הדבר.

שרן השכל: איזו תעודה הוא מוציא לך?

גולן ביטון: כדי למכור ללונדון או למכור לגרמניה, מדינת היעד צריכה לאשר אותי.

גולן ביטון: אני יכול לשים איזה קנאביס באיזה חדר שאני רוצה אבל אם מדינת היעד לא אישרה אותי, זה לא יעזור לי באיזה חדר אני אשים אותו.

גולן ביטון: לכן אני חושב שכל הסעיף הזה הוא לא רלוונטי.

גולן ביטון: עכשיו יש לי קנאביס בחדר נפרד ואם הוא לא מאושר על ידי מדינת היעד, זה לא יעזור.

שרן השכל: אני מעוניינת להבין מה התהליך על מנת שמשרד הבריאות או משרד הכלכלה יאפשר כאן למפעלים לייצא.

שרן השכל: לכן הוא נדרש לסוג של תעודה כמו נגיד תעודת יבוא.

שרן השכל: אני רוצה שיהיה להם מסמך.

גולן ביטון: זאת לא רק תעודת יבוא.

גולן ביטון: זה גם התקן.

גולן ביטון: התקן בישראל, נכון להיום, הוא תקן ישראלי.

שרן השכל: אם אתה מייצא מחר לגרמניה ואתה לא עומד בתקן הגרמני - - -

גולן ביטון: אני לא אוכל לייצא.

שרן השכל: אם זה הגיע לשם והם זורקים לך את הסחורה, זאת בעיה שלך שאתה לא עומד בתקן שלהם.

גולן ביטון: לא.

גולן ביטון: מלכתחילה אני לא אקבל רישיון יבוא מגרמניה כי התקן שלי לא מתאים.

שרן השכל: השאלה שלי היא איזו תעודה אתם מקבלים כדי לייבא לגרמניה?

שרן השכל: אתם מקבלים מגרמניה, ממשרד הבריאות הגרמני אישור יבוא?

גולן ביטון: בגדול, קודם כל לאשר את התקן במפעל כאן על ידי הרשות הגרמנית.

גולן ביטון: מי שעושה את זה כאן, זה נכון להיום רק מכון התקינה הישראלי והוא לא מוכן להתקרב אלינו.

גולן ביטון: זו הבעיה.

שרן השכל: אתה לוקח אותנו לשיח אחר שמדבר על התקינה.

שרן השכל: זה לא מעניין אותי.

שרן השכל: אני מנסה להבין את הפרוצדורה עצמה, לא לעניין הקנאביס מבחינתי אלא מה אני מקבלת ממדינת היעד, איזה טופס, איזה אישור גרמניה נותנת לי כדי שאני אוכל לייצא אליה.

יובל לנדשפט: גולן, אתה מסביר משהו אחר לגבי התקינה.

יובל לנדשפט: זה לפרק אחר ולא כאן.

יובל לנדשפט: כשמישהו רוצה לייצא מישראל לגורם מסוים קנאביס שהוא סם מסוכן באמנה בין-לאומית, נניח לריכרד בשוויץ, הוא פונה למדינה והרשות המוסמכת במדינת היעד נותנת לו אישור שהוא פועל בתחום הסמים תחת רישיון.

יובל לנדשפט: כאשר גורם רוצה לייבא לישראל, פונה אלינו הרשות המוסמכת נניח בקנדה ואומרת לנו שחברת יוניבו רוצה לייבא ואנחנו אומרים נכון, זה בסדר ומוציאים אישור יבוא כיוון שהוא פועל במדינת היעד תחת פיקוח רגולטורי.

יובל לנדשפט: הפיקוח הרגולטורי הוא על ידי הרשות המוסמכת.

יובל לנדשפט: הרשות המוסמכת, זה מונח שהוא בין-לאומי.

יובל לנדשפט: בכל מדינה יש רשות מוסמכת ושמות כולם ידועים.

יובל לנדשפט: לכולם יש קשרים וכאשר שואל המשרד האחראי – בין אם זה יהיה היק"ר או יום אחד זה יהיה במשרד הכלכלה – את הרשות המוסמכת האם ניתן שמפעל כזה ייצא לחברה מסוימת, הרשות המוסמכת אומרת כן, הוא פועל תחת רישיון, או לא.

שרן השכל: "בעל רישיון מסר למנהל או למי שהוסמך לעניין זה הצהרה בדבר ייצוא קנאביס בהתאם לנוהל שיפורסם באתר משרד הבריאות ובה יודיע בעל הרישיון" וכולי.

שרן השכל: זה לא קשור.

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: בפסקה (1) להוסיף "שאושר על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד".

קריאה: נגדיר מה זאת רשות מוסמכת.

יובל לנדשפט: אמרתי.

יובל לנדשפט: רשות מוסמכת זה מונח שקיים לא רק בישראל אלא בכל המדינות שחתומות על האמנה.

יובל לנדשפט: אנחנו כיק"ר לא יודעים איזו חברה במדינות יעד כאלה ואחרות, חברה או גורם מאושר על ידה.

יובל לנדשפט: לכן הרשות המוסמכת במדינת היעד היא הכתובת, כמו שאם היה בעניין רישיון נהיגה, זה היה משרד התחבורה.

עילם שניר: אנחנו מסכימים עם ההערה לגבי הרשות המוסמכת.

עילם שניר: לא כל גורם יכול לקבל את ההזמנה.

עילם שניר: צריך גם להבהיר שלפי פקודת הסמים נדרש רישיון לייצוא גם לפי תקנות פקודת הסמים.

עילם שניר: נראה לי שצריך להבהיר, מעבר לזה שבעל הרישיון כפי שצוין כאן הוא בעל רישיון לגידול - - -

ענת מימון: זה בפרק של הרישיונות שנמצא בהתחלה.

ענת מימון: אנחנו שואבים את ההוראות מפקודת הסמים לעניין הרישיון וכמובן שזה יחול גם על בעל רישיון בעניין הזה.

עילם שניר: אני מניח שיובל יוכל להסביר את זה יותר טוב.

עילם שניר: יש רישיון שנוגע לגידולים של החומר וכולי, אבל כדי לייצא סם מסוכן, כל סם מסוכן, כל חומר הוא סם מסוכן, צריך רישיון.

עילם שניר: לכן לדעתי צריך להבהיר כאן לעניין הייצוא שיש לגורם בישראל רישיון לייצא סם מסוכן.

שרן השכל: מהבחינה הזו אנחנו מכשירים כל אדם בעל רישיון גידול, רישיון ייצור וכולי כאדם שיש לו את הסמכות לייצא.

שרן השכל: כלומר, כך אנחנו משנים עכשיו את החוק.

שרן השכל: כל אדם שיש לו היום רישיון, עבר את כל התהליך הפלילי, עבר את בדיקות המסוכנות, עבר תהליכים לבדיקת נאותות, כבר קיבל את הרישיון מהמדינה, כל אלה מוסמכים אוטומטית לייצא את הדבר הזה.

שרן השכל: הם לא צריכים אישור מיוחד ורישיון מיוחד לייצוא.

עילם שניר: שוב אני אומר, יש כאן איזושהי התנגשות עם פקודת הסמים.

עילם שניר: אני לא יודע אם גוף כזה עומד בכל התנאים שנקבעו בתקנות מכוח פקודת הסמים.

ענת מימון: אבל אנחנו יכולים בחוק מאוחר, בהוראה ספציפית.

עילם שניר: לא אמרתי שאי אפשר.

שרן השכל: אתה אומר שצריך להתאים את פקודת הסמים המסוכנים לזה.

עילם שניר: ראשית זה, וצריך לבחון מה התנאים שנדרשים לייצוא לגבי סם מסוכן ולראות שלא חסר שם משהו.

שרן השכל: זה בדיוק מה שאנחנו עושים.

שרן השכל: אנחנו עכשיו בודקים את כל התנאים לייצוא.

עילם שניר: לא בדקנו עכשיו את כל הדרישות בתקנות פקודת הסמים.

ענת מימון: להבנתי הוועדה ביקשה לא להתיישר לפי הכללים לגבי כל סם מסוכן אלא ליצור מסלול.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: מסלול פשוט לקנאביס.

שרן השכל: זה הכול.

שרן השכל: אף אחד כאן לא מדבר על סמים מסוכנים אחרים.

שרן השכל: אנחנו מדברים נטו לעניין הקנאביס.

ענת מימון: גם החלטת הממשלה יצרה מסלול פשוט יותר לייצוא של קנאביס.

עילם שניר: החלטת הממשלה לא ....

עילם שניר: מרישיון לפי פקודת הסמים.

עילם שניר: היא דרשה דרישות, לא את דרישות התקינה בישראל ממי שמייצא.

רננה מיסקין: זה נכון.

רננה מיסקין: פקודת הסמים המסוכנים עצם דורשת היום שלושה דברים.

רננה מיסקין: הנהלים שלנו, כמו החלטת ממשלה, לא יכולים לסתור את החקיקה הראשית ואת התקנות.

רננה מיסקין: נתחיל מהדבר שהוא דווקא בסוף.

רננה מיסקין: כדי שבן אדם שמייבא לארץ סם מסוכן יוכל לקחת אותו מנמל התעופה ולהתחיל לעשות בו פעולות, הוא צריך רישיון לאותן פעולות.

רננה מיסקין: זה אותו רישיון עיסוק שדיברנו עליו.

שרן השכל: זה כאן בישראל לעניין יבוא.

שרן השכל: אני מדברת אך ורק על ייצוא.

רננה מיסקין: אני בכוונה עושה סדר כי יש כאן בלבול במונחים והוא מבלבל את כולנו.

רננה מיסקין: בהקשר הזה אני חושבת שיש הסכמה שבהתאם לפרק הרישיונות של ההצעה צריך להיות רישיון לאותו בן אדם.

רננה מיסקין: לא הבנתי אם זה רק רישיון עיסוק נגיד לגידול או גם רישיון לפעולה הספציפית של היבוא אבל נעזוב את זה בצד.

שרן השכל: המטרה היא לא לאשר פעולה ספציפית של יבוא אלא אדם שקיבל רישיון גידול, ייצור, שיווק.

שרן השכל: אדם שיש לו בית גידול, יש לו גם אישור לצורך אחזקה.

רננה מיסקין: ברור.

רננה מיסקין: גם היום בנהלים שלנו, בן אדם שיש לו רישיון ייצור למשל או רישיון גידול, אנחנו לא דורשים שבנוסף יהיה לו רישיון אחזקה ללא מגע בנפרד.

שרן השכל: אנחנו עקביים בעניין הזה.

רננה מיסקין: בן אדם שהוא לא בן אדם כזה אלא כל מה שהוא רוצה זה להיות יבואן של קנאביס - - -

שרן השכל: אני לא מדברת על יבוא.

שרן השכל: אני מדברת רק על יצואן.

רננה מיסקין: ברגע שהוא יבואן והוא מביא לארץ את הסם המסוכן, כדי להמשיך להחזיק בו הוא צריך רישיון כי אחזקה יכולה להיות ללא מגע.

שרן השכל: אבל אנחנו לא מדברים על יבוא.

רננה מיסקין: אני מסבירה.

רננה מיסקין: זה הסעיף הראשון שמדבר על כך שכל בן אדם, לא משנה מה הוא עושה, הוא צריך רישיון כדי להחזיק את הקנאביס אחרי שזה מגיע.

רננה מיסקין: זה החלק הקל ולכן התחלתי איתו.

רננה מיסקין: מעבר לזה, לפי הוראות הפקודה שכמובן תואמות את האמנה, כרגע יש דרישה להיתר יבוא והיתר יצוא של קנאביס.

רננה מיסקין: אם אני לא טועה, אנחנו לא נותנים אלא נותן אגף הרוקחות.

יובל לנדשפט: אנחנו נותנים.

רננה מיסקין: בסדר.

רננה מיסקין: יובל יתייחס להיבטים המקצועיים.

רננה מיסקין: מעבר לזה גם נדרש לכל משלוח, לכל אצווה שמיובאת, נדרש גם רישיון לאותה אצווה.

שרן השכל: אנחנו לא מעוניינים בזה.

שרן השכל: שלא יהיה בלבול.

שרן השכל: קודם כל, אנחנו מדברים אך ורק על יצוא.

שרן השכל: רק על יצוא.

שרן השכל: לכן לעניין הייצוא לא נדרשים איזה שהם תנאים נוספים.

שרן השכל: תקנו אותי אם אני טועה.

שרן השכל: אין היום בעל רישיון שיש לו רישיון גידול או רישיון ייצור או רישיון שיווק שאין לו יכולת לאחסן את אותה תוצרת.

יובל לנדשפט: אני אשלים כי אתם אומרים את מה שקורה בפרקטיקה.

יובל לנדשפט: אני לא אדבר במילים המשפטיות אלא במילים הפשוטות לגבי מה שקורה.

יובל לנדשפט: כיום כל בעל רישיון מאלה שאמרתי יכול לייצא.

יובל לנדשפט: אנחנו מדברים רק על יצוא.

יובל לנדשפט: הוא לא צריך רישיון יצואן.

יובל לנדשפט: איך דבר כזה שנקרא רישיון יצואן.

יובל לנדשפט: כשהוא מבקש לייצא, קודם כל צריך לראות שהוא מבקש לייצא על פי אמנה בין-לאומית לגורם מוסמך במדינת היעד.

יובל לנדשפט: כשזה נפתר, הוא בא ליק"ר אליו הועבר נושא הקנאביס - או בעבר לאגף הרוקחות - ומקבל מאיתנו היתר יצוא.

יובל לנדשפט: עם היתר הייצוא הוא עושה את כל הפעולות, כי אחר כך יש לו עוד פעולות לעשות, בסוף הוא מקבל את רישיון הייצוא כאשר רישיון יצוא הוא ספציפי למשלוח.

יובל לנדשפט: הרישיון שלו כעוסק מתיר לו לייצא ורישיון הייצוא הוא למשלוח הספציפי וזה מתואם עם הרשויות.

שרן השכל: המטרה, ואני חוזרת עליה, היא בעצם שמי שהיום מתקיימים לגביו התנאים לרישיון, גידול, ייצור, שיווק, בהצגה של מסמך ממדינת היעד פלוס הצהרה לעניין יצוא בהתאם לנוהל, יוכל לייצא את הסחורה.

יובל לנדשפט: נכון.

שרן השכל: המשרד לביטחון פנים ביקש להתייחס.

ענת מססה קינן: השאלה הראשונה היא מי יפקח על זה.

ענת מססה קינן: כלומר, מי יבדוק שיש לו את אישור היבוא.

שרן השכל: היק"ר.

ענת מססה קינן: חסר כאן מי בודק את זה ולכן זה נקרא היתר.

שרן השכל: מסר למנהל.

שרן השכל: המנהל הוא ביק"ר.

ענת מססה קינן: השאלה אם הוא אישר את זה.

ענת מססה קינן: מבחינתנו זה נקרא היתר יצוא, שמישהו בדק שהתנאים שאתם קבעתם מתקיימים.

ענת מימון: כרגע זה מנוסח כך שהוא מחזיק את המסמכים, הוא מוסר הודעה שהוא עומד בתנאים והוא יכול לייצא.

ענת מימון: כמובן שיכול להיות פיקוח מצד היק"ר כדי באמת לבדוק.

ענת מססה קינן: צריך לבדוק שבאמת מי מדינת היעד ושיש רשות מוסמכת.

ענת מססה קינן: מישהו צריך לפקח שהדבר הזה יקרה.

ענת מימון: צריך לבדוק את זה אבל לא כדי לקבל את ההיתר.

ענת מססה קינן: בעיקרון גם היום בהחלטת ממשלה, כל מי שיש לו רישיון רשאי לייצא.

ענת מססה קינן: זה לא דורש משהו שהוא מעבר לזה.

שרן השכל: היום הם נדרשים לאישורים ולהיתרים.

ענת מססה קינן: היתרים, אבל מה בודק ההיתר?

ענת מססה קינן: את קיום האמנות הבין-לאומיות.

ענת מימון: אין מניעה לבדוק את זה גם היום בנוסח.

ענת מימון: פשוט אנחנו לא דורשים שהוא יקבל היתר באופן אקטיבי.

ענת מססה קינן: זה אישור שהוא עומד בהתאם לאמנות.

ענת מימון: היק"ר יכול לפקח.

ענת מססה קינן: אני חושבת שזה לא יעבור דרך המכס כי בסופו של דבר אתה צריך איזשהו אישור שבאמת אתה עומד.

גולן ביטון: סליחה שאני מתערב אבל זה לא ממך אלא ממדינת היעד.

גולן ביטון: האישור הוא ממדינת היעד.

ענת מססה קינן: נכון.

גולן ביטון: אין בעיה.

גולן ביטון: מדינת היעד בודקת אותו.

יובל לנדשפט: אנחנו נדבר כל פעם על סעיף קטן מסוים כיוון שיש כאן דילוגים בין הסעיפים שיוצרים חוסר הלימה.

יובל לנדשפט: בסך הכול כתוב כאן בשפה מאוד מאוד הגיונית.

יובל לנדשפט: הבנו את (1) – עכשיו אני מבין שענת דיברה על (5) – ברגע שנסיים אחד, נעבור לשני.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: לגבי סעיף (1) מישהו עוד רוצה להגיב?

מתן כהנא: כן.

מתן כהנא: אני מהרשות הלאומית לביטחון קהילתי.

מתן כהנא: אני עוסקת בנושא של קשרי חוץ ובנושא של האמנות.

מתן כהנא: האמנות מחייבות קבלת היתר ייצוא לכל משגור, לכל משלוח.

מתן כהנא: זאת אומרת, זה לא איזושהי דרישה שבאה בגלל שמישהו רוצה להכביד.

מתן כהנא: לכן היתר הייצוא הזה יתבקש במדינה מייבאת.

מתן כהנא: כלומר, יש כאן הדדיות.

מתן כהנא: לכן העניין הזה הוא הכרחי ואי אפשר לדלג עליו.

מתן כהנא: אני מסכימה עם העמדה שלא צריך היתר של יצואן.

מתן כהנא: צריך פשוט היתר יצוא למשלוח הספציפי המיוצא.

מתן כהנא: זאת אומרת, אדם שיש לו רישיון לגדל, לייצר, הוא גם יכול לייצא ובלבד שהוא מקבל את אותו היתר יצוא למשלוח הספציפי המיוצא.

שרן השכל: אני אדבר עם שרת הכלכלה בעניין הזה, שהיא זו שתנפיק את היתר הייצוא, אם נדרש היתר יצוא.

מתן כהנא: היתר הייצוא, גם לפי פקודת הסמים, הוא ניתן על ידי המנהל.

שרן השכל: אנחנו יכולים לתקן את זה.

שרן השכל: אין כאן עניין בריאותי.

יובל לנדשפט: אפשר להוסיף סמכויות מנהל לשרת הכלכלה.

שרן השכל: לתת את אישור הייצוא.

מתן כהנא: בעניין האמנות אני רוצה להוסיף עוד נושא אחד.

יובל לנדשפט: אמרנו שקודם הוא מקבל את היתר הייצוא ועל פיו הוא מקבל אחר כך את רישיון הייצוא שהוא לנמל עצמו כדי לעשות את הכול.

יובל לנדשפט: זה מה שקורה.

יובל לנדשפט: זה לא עסק מסובך.

יובל לנדשפט: אולי מסתבכים במילים.

יובל לנדשפט: לכן מה שכתוב כאן, הוא כתוב טוב.

יובל לנדשפט: אני חושב שגם ראוי להכניס את הסעיפים האחרים על האמצעים, על התקינה, כי אחרת הוא לא יוכל לגדל שלא בהתאם לתקינה.

יובל לנדשפט: חשוב להפריד את נושא הייצוא מנושא הגידול המקומי.

קריאה: ממש לא.

קריאה: זה יגמור לגמרי את התעשייה.

קריאה: אתה רוצה שכבר בשלב הגידול נחיל את כל הדברים האלה?

קריאה: למה לא בשלב המפעל?

קריאה: בשלב האריזה עצמה, בשלב הסופי.

שרן השכל: אנחנו עוברים סעיף סעיף ולא מדלגים על סעיפים.

שרן השכל: יובל, אתה ביקשת את זה.

מתן כהנא: עוד נושא לגבי האמנות הבין-לאומיות.

מתן כהנא: הנושא הזה שמופיע כאן כחלופי, הוא צריך להיות מצטבר משום שהכלל שהייצוא צריך להיעשות בהתאם לחקיקה והאסדרה הקיימת במדינת היעד, הוא גם כן אחד מהכללים שקבועים באמנות הבין-לאומיות.

שרן השכל: אין בעיה, אבל את לא צריכה לפקח על זה.

מתן כהנא: לא לפקח אבל זה צריך לעמוד.

שרן השכל: אם הם לא עומדים באותם תנאים - - -

יובל לנדשפט: הרשות המוסמכת לא תאשר.

שרן השכל: בדיוק.

שרן השכל: לא רק שהרשות המוסמכת לא תאשר את זה אלא סחורה בסכום של מיליוני שקלים תגיע לגרמניה והיא תיזרק לפח.

ענת מססה קינן: כן, אבל הסעיף אומר את המילה "או".

ענת מססה קינן: אנחנו אומרים שהוא צריך להיות "ו".

ענת מימון: בפסקה (1), גם כשזה מתאים לאסדרה במדינת היעד ושהוא ממומן על ידי גורם שאושר על ידי הרשות המוסמכת.

מתן כהנא: אלה שני הדברים גם יחד.

מתן כהנא: זה לא חלופי.

עילם שניר: זו גם דרישה נורמטיבית.

מתן כהנא: זה בדרך כלל חופף.

מתן כהנא: מדינה שאין בה אסדרה שמאפשרת את זה, לא תיתן.

שרן השכל: אם אנחנו כותבים "ו", האם זה מחייב כאן את הגורם שנותן את אישור הייצוא לבדוק שהם עומדים בתנאי האסדרה?

ענת מססה קינן: לא.

ענת מססה קינן: כי זה גם לא קורה הפוך.

שרן השכל: אז לא.

שרן השכל: אני לא מסכימה.

יפעת קריב: ברגע שזה על ידי הרשות המוסמכת, מלכתחילה הם עומדים בתנאי האסדרה.

יפעת קריב: זה לא שאתה מטיל עליהם משהו נוסף.

יובל לנדשפט: במקום המילה "הוזמן על ידי גורם" - כותב לי טל שהוא הרשות המוסמכת – לומר "קיבל היתר יבוא על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד", וזה פותר את כל העניין.

יובל לנדשפט: המילה היא היתר יבוא ממדינת היעד.

גולן ביטון: ברשותכם, אני חייב להעיר הערה.

גולן ביטון: זה קורה כבר היום.

יובל לנדשפט: נכון, זה קורה היום.

שרן השכל: אתם מקבלים ממדינת היעד היתר יבוא?

גולן ביטון: אנחנו מקבלים ממדינת היעד היתר יבוא לאחר שהמפעל הוסמך לייצר על פי התקן במדינת היעד.

שרן השכל: השאלה אם זה קיים כך בקשר לכל המדינות או רק נגיד בקשר למדינת גרמניה.

גולן ביטון: כל מדינה שאני רוצה להתקשר איתה, זה קורה היום.

יובל לנדשפט: זה הולך עם התקינה הישראלית.

גולן ביטון: זה הרבה יותר פשוט.

גולן ביטון: אני חושב שאתם רק רוצים לסבך את זה.

גולן ביטון: מתי שאני רוצה לייצא, יובל ישר נותן ואין בעיה.

גולן ביטון: אין עם זה בעיה.

יפעת קריב: הבעיה היא בעיה אחרת.

גולן ביטון: הבעיה היא אחרת.

גולן ביטון: הבעיה היא שמדינת היעד צריכה להכיר ביק"ר שלנו שהוא הרשות המוסמכת לאשר את המפעל.

גולן ביטון: זה הכול.

גולן ביטון: הכי פשוט.

גולן ביטון: אני קיבלתי אישור יבוא מלונדון, ביום רביעי יש לי ביקור מהחברה בלונדון שהולכת לקנות ממני.

גולן ביטון: המדינה שם אישרה לי את המפעל.

גולן ביטון: לאחר מכן היא רצתה אישור GMP ואז היא צריכה את התקינה מכאן.

גולן ביטון: יובל מעורב בכל הסיפור הזה.

יובל לנדשפט: כיוון שאנחנו לא חלק מאירופה, אני לא יכול לחתום על אישור.

שרן השכל: אנחנו נאמר שהקנאביס שמיועד לייצוא הציג היתר יבוא ממדינת היעד.

גולן ביטון: מספיק.

גולן ביטון: מקובל.

גולן ביטון: לא צריך יותר מזה.

שרן השכל: הצענו משהו ואנחנו קודם כל נשמע אתך משרד המשפטים ואחר כך את משרד הבריאות, את המשרד לביטחון פנים וכמובן את היצרנים והמפעלים.

יפעת קריב: רק נאמר משפט, שהם כאילו לא מבינים משהו בתהליך הייצוא.

שרן השכל: אני אתן לכם כי באמת עדיין לא דיברתם.

שרן השכל: אם אנחנו מתקנים את זה רק להיתר יבוא, מבחינתכם זה בסדר?

גולן ביטון: כן.

יפעת קריב: ממדינת היעד.

יפעת קריב: לא מהרשות המוסמכת.

שרן השכל: ממדינת היעד.

עילם שניר: כמה הערות.

עילם שניר: לגבי הנושא של הרשות המוסמכת.

עילם שניר: לפי האמנות, הרשות המוסמכת היא הגורם דרכו זה אמור להתנהל.

עילם שניר: אם במדינה מסוימת הרשות המוסמכת היא משרד הכלכלה כי כך הם החליטו, גם כך הם יקבלו מהגורם הזה אבל חשוב להבהיר שזה לא איזשהו היתר יבוא כללי שלא מתחבר לדרישות באמנה.

ענת מימון: ולכן אתם כן מבקשים שיהיה כתוב היתר יבוא מהרשות המוסמכת במדינת היעד?

קריאה: כן.

עילם שניר: זה אותו עניין.

עילם שניר: אם מדינת היעד באנגליה היא רשות מסוימת, הרי גם כך זאת אותה רשות שתיתן את הרישיון ליבוא.

עילם שניר: הוא לא צריך להציג איזשהו אישור אחר.

עילם שניר: בסוף היק"ר, מי שצריך כאן לראות את זה, צריך להבין שזה באמת הגורם המקביל לו באותה מדינה.

שרן השכל: שאלה.

שרן השכל: אם מפעל פייזר בגרמניה עכשיו מזמין 500 קילו במדינת ישראל.

שרן השכל: השאלה היא האם אתם מבקשים עכשיו מפייזר לגשת לרשות הממשלתית המוסמכת למרות שנגיד יש לו אישור בכל מקרה לייבא את המוצר הזה בשביל תהליך אצלו במפעל בגרמניה.

יפעת קריב: לנו יש הסכם עם חברת תרופות בין-לאומית והיא רוצה לשווק לכמה מדינות.

יפעת קריב: אנחנו עובדים מול החברה, החברה עובדת מול אותן מדינות אליהן היא תכניס את הקנאביס.

יפעת קריב: לכן לא צריך להביא אישור מכל חברת תרופות.

יפעת קריב: חברת התרופות צריכה לתת לי את האישור ליבוא.

יפעת קריב: אם היא לא תוכל, היא תצטרך להשמיד את זה.

יפעת קריב: לי יש אישור עם הסכמים בין-לאומיים עם חברת תרופות בין-לאומית.

יפעת קריב: לא כל מקום עובד לפי מדינה.

ענת מימון: אבל הם אומרים שלפי האמנות.

יפעת קריב: אלה ההנחיות של חברת התרופות שאני מתקשרת איתה.

יובל לנדשפט: ניתן על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד.

עילם שניר: הנוסח הקיים בהחלטת הממשלה 224 שמדבר על היתר שיווק שהתקבל ממדינת היעד לגבי אותו מוצר, זה בעייתי?

עילם שניר: זה מה שהוגש.

רננה מיסקין: שיווק זה נושא אחר.

רננה מיסקין: היתר יבוא זה ליבוא והיתר שיווק הוא לשיווק.

רננה מיסקין: החלטת הממשלה לא סותרת את מה שקיים כיום ולכן היתר יבוא נדרש בכל מקרה לפי הפקודה.

רננה מיסקין: זה לא עונה על אותו צורך.

יפעת קריב: ברגע שאתם מכניסים את זה לחקיקה ראשית, חייבת להיות כאן גמישות כי אחרת לא נוכל לייצא.

רננה מיסקין: אבל אנחנו לא יכולים לסתור את אמנת הסמים המסוכנים.

ענת מימון: החלטת הממשלה מדברת על תיקון ההחלטה הקודמת, כך ש"יותר לבעל רישיון עיסוק בקנאביס לייצא מוצרי קנאביס רפואי או חומרי גלם אם מחזיק בידו היתר ממדינת היעד לקבל אליה את מוצרי הקנאביס האמורים".

ענת מססה קינן: היתר ממדינת היעד.

ענת מימון: היתר ממדינת היעד.

יפעת קריב: לא מהרשות המוסמכת.

יפעת קריב: אל תקשרו את הרגליים עוד.

שרן השכל: אנחנו ניצמד לנוסח הממשלתי ונרשום שקיבל היתר ממדינת היעד.

יובל לנדשפט: היתר יבוא במדינה, שניתן על ידי מה שנקרא רשות מוסמכת.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: אני רוצה להיצמד להחלטת הממשלה.

מתן כהנא: יש גורם אחר חוץ מרשות מוסמכת במדינת היעד?

רננה מיסקין: דווקא העמידה על זה גורם לי לתהות על איזה היתר הם מדברים שהוא יכול להטעות ולהגיד שאנחנו לא עומדים באמנה.

רננה מיסקין: עם כל הכבוד, אנחנו חייבים לאמנה.

יובל לנדשפט: יהיה היתר יבוא ממנהל בית ספר.

רננה מיסקין: השאלה היא על איזה היתר הם מדברים.

מתן כהנא: איזה היתר אחר יכול להיות?

מתן כהנא: זה חייב להיות מהרשות המוסמכת במדינת היעד.

רננה מיסקין: בסדר, אבל ממי עוד הם יכולים לקבל היתר יזום?

רננה מיסקין: השאלה היא למה הם לא מוכנים שזה יהיה כתוב.

רננה מיסקין: אם אגף יצוא היה כאן, היינו יכולים להבין.

רננה מיסקין: זה חלק מהחובות.

מתן כהנא: לפי האמנות, בכל מדינה צריכה להיות רשות מוסמכת שהיא זאת שתיתן את כל ההיתרים.

מתן כהנא: זה הכלל.

מתן כהנא: זה המשטר הבין-לאומי.

מתן כהנא: לכן ההיתרים ניתנים על ידי הרשות ואי אפשר לשנות את זה.

יובל לנדשפט: זה מה שאני אומר.

שרן השכל: משרד המשפטים, האם יש מדינות בעולם שלא חתומות על האמנה?

עילם שניר: למיטב ידיעתי אי אפשר לייצא למדינה שלא חתומה על האמנה.

שרן השכל: אי אפשר לייצא למדינה שלא חתומה על האמנה?

יובל לנדשפט: לא, כי אנחנו חתומים.

עילם שניר: אנחנו חתומים על האמנה.

עילם שניר: זו הייתה ההערה השנייה שלי שעוד לא הגעתי אליה.

עילם שניר: צריך להבהיר בנוסח שמדינת היעד היא מדינה שהיא צד לאמנה.

עילם שניר: לדעתי רוב המדינות בעולם הן צד לאמנה.

יובל לנדשפט: כן.

יובל לנדשפט: רוב המדינות.

רננה מיסקין: ושהיא גם נתנה הסכמה ליבוא.

יובל לנדשפט: אינני יודע אם קוריאה הצפונית היא צד לאמנה או לא, אבל אחרות – כן.

שרן השכל: בסופו של דבר אנחנו לא רוצים להקשות.

שרן השכל: כשאנחנו כותבים היתר ממדינת היעד, נרשום היתר יבוא ממדינת היעד.

שרן השכל: היתר יבוא, לא כל אדם יכול לתת אותו, בטוח שלא מורה בבית ספר.

שרן השכל: זה כתוב גם בהחלטת הממשלה אחרי נוסח מוסכם עם מספר משרדים ואנחנו ניצמד להחלטה הזאת.

יובל לנדשפט: היתר יבוא, להוסיף על פי האמנה.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: עם כלה כבוד, אל תשכחו שיש דיון גם באו"מ שארצות הברית יזמה וגם אחרים על ביטול אותה אמנה, בעקבות מה שקורה.

מתן כהנא: אין דיון כזה על ביטול האמנה.

מתן כהנא: ממש אין דיון כזה.

שרן השכל: אני לא מסכימה.

שרן השכל: דווקא בשנים האחרונות היו מספר פרסומים.

מתן כהנא: לא על ביטול האמנה.

מתן כהנא: גם אם עושים לגליזציה של קנאביס, זה לא קשור לזה שיש כללי אמנה שגם מדינות שעשו לגליזציה מכבדות אותם.

שרן השכל: ועדיין מתקיים דיון גם באו"מ לעניין ביטול אותה אמנה.

מתן כהנא: לא.

מתן כהנא: ממש לא.

שרן השכל: אני אשמח להעביר אליך את הכתבות שפורסמו.

מתן כהנא: אני נמצאת שם בדיונים האלה וזה לא נמצא שם.

מתן כהנא: אין דיון על ביטול האמנה.

יובל לנדשפט: אני יודע מה נכתב במספר כתבות.

יובל לנדשפט: במקרה הזה אתי צודקת.

יובל לנדשפט: זה לא דיון על ביטול האמנה.

מתן כהנא: אין דיון על ביטול האמנות וגם ניסיונות שנעשו לשינויים קלים במעמד הקנאביס באמנות, נדחו בוועדת הסמים של האו"מ.

מתן כהנא: מרביתם, חוץ מתיקון אחד.

עילם שניר: בהחלטת הממשלה, בסעיף 6, כן מתייחסים להיתר לקבלת מוצרי הקנאביס הרפואי האמורים.

שרן השכל: אבל גם כאן יש לנו.

עילם שניר: אני חושב שהנוסח צריך להיות לגבי הרשות המוסמכת אבל לכל הפחות שיהיה ברור מהנוסח שהיתר היבוא הוא מהגורם המוסמך באותה מדינת יעד לתת את ההיתר הזה כי זה סם מסוכן.

ענת מימון: כי אחרת איך זה יהיה היתר יבוא?

ענת מימון: אם זה לא הגורם המוסמך, זה לא היתר יבוא.

עילם שניר: אם זה המצב, מה ההתנגדות לכתוב את זה כשזה יותר תואם את האמנה?

שרן השכל: ברגע שיש רשות מוסמכת, נגיד שהמדינה הסמיכה מפעלי קנאביס לקבלת אותו רישיון, זה למעשה לוקח אותם בעוד הליך בירוקרטי.

שרן השכל: נגיד חברת תרופות הוסמכה על ידי המדינה לייבא אליה מוצרי תרופות, בין אם זה קנאביס או דברים אחרים.

שרן השכל: ברגע שהיא קיבלה את האישור הזה מהמדינה והיא יכולה לייצא את ההזמנות – וזה הנוהל הפנימי שלהם אבל אתה מבקש היתר מהמדינה – בעצם אותה חברת תרופות נדרשת עכשיו לפנייה נוספת למשרד הבריאות באותה מדינה ולהגיש עוד איזשהו מסמך ועוד איזשהו אישור ולהוציא אותו החוצה.

שרן השכל: זה החשש שלי.

עילם שניר: לכן הנוסח הקודם שאמר שהעומד בדרישות, אני מסכים שלא היק"ר צריך לבדוק שהוא עומד בדרישות לצורך העניין.

עילם שניר: אם המאסדר במדינת היעד החליט שהוא נותן הרשאה כזאת או אחרת לגורם אחר לתת, אז בסדר, זה עומד בדרישות של אותו מאסדר.

עילם שניר: בסוף ההיתר צריך להיות תואם לאמנה.

רננה מיסקין: אני מציעה להיצמד לנוסח שקיים כיום בפקודה.

רננה מיסקין: בסעיף 1 לפקודה כתוב: "היתר יצוא, היתר לפי סעיף 3, שניתן ליצאו של סם מסוכן מאת רשות מוסמכת של הארץ ממנה הסם מיוצא או המתיר יבואו של סם מסוכן".

גולן ביטון: ברשותכם, אני חייב להעלות כאן נקודה.

גולן ביטון: לפני חצי שנה קיבלנו היתר ליצוא לברזיל לטיפול חמלה בילדים בבית חולים בברזיל.

גולן ביטון: כאן נתקענו כי זה לא היה מתאים לגורם כזה או אחר בברזיל אבל בית החולים קיבל אישור יבוא ולא יכולנו לייצא שמנים לברזיל לילדים.

גולן ביטון: זה בדיוק בגלל הדברים האלה.

גולן ביטון: בית חולים בברזיל קיבל אישור יבוא מהרשות בברזיל, אז אני צריך להפר את האמנה שלו?

שרן השכל: אולי יש לי רעיון לפשרה.

שרן השכל: הקנאביס שמיועד לייצוא בלבד מתאים לאסדרה.

שרן השכל: לעניין קנאביס שמיועד לייצוא, קיבל היתר יבוא מהגורם המוסמך במדינת היעד או מגורם במדינת היעד שהוסמך לכך על ידי הרשות.

שרן השכל: כמו למשל בית חולים, כמו למשל חברת תרופות.

קריאה: הוא לא יכול.

קריאה: גם בית החולים צריך לקבל היתר.

ענת מימון: אם הגורם הוא לא מוסמך, הוא לא יכול לתת היתר.

גולן ביטון: איך הוא קיבל אישור אם הוא לא היה מוסמך?

יובל לנדשפט: האמנה נועדה למנוע סחר בסמים בין מדינות וישראל חתומה עליה.

יובל לנדשפט: לכן, גולן, לפני שאתה לוקח מקרה פרטי שאני לא יודע אפילו את הפרטים שלו ועליו מחיל חוק, אני מציע לבדוק את העובדות לאשורן.

יובל לנדשפט: מה שאומר כאן משרד המשפטים זה שהאישור צריך להינתן על ידי רשות מוסמכת.

יובל לנדשפט: רשות מוסמכת נותנת אור ירוק.

מתן כהנא: אי אפשר לייצא למדינה שאין לה רשות מוסמכת שמאשרת את זה.

מתן כהנא: כנראה מי שאישר את זה שם, הוא לא היה הרשות המוסמכת.

שרן השכל: נשמע את מה שהייעוץ המשפטי אומר וזה יכול להיות.

ענת מימון: הוא קיבל היתר לא על ידי הגורם המוסמך אלא היתר באישור הגורם המוסמך.

קריאה: אין דבר כזה.

שרן השכל: מה זה אין דבר כזה?

ענת מימון: ההיתר ניתן בדרך שהרשות המוסמכת קבעה.

יפעת קריב: יש לי רעיון.

יפעת קריב: בואו נעשה את זה הפוך.

יפעת קריב: אנחנו יודעים שלישראל מאוד קל לייבא.

יפעת קריב: איך בישראל מאשרים?

יפעת קריב: בואו נלמד מזה כי לישראל קל לייבא, כי אין את כל הדיונים האלה.

יפעת קריב: גורם שרוצה לייבא עכשיו לישראל, איזה אישור הוא צריך?

יפעת קריב: בואו נהפוך את זה כדי שיהיה באותה מידה קל לייצא.

יפעת קריב: כל מה שמותר ביבוא, נחיל על היצוא.

יובל לנדשפט: נוהל היצוא בישראל הוא בדיוק תואם לנוהל היבוא.

יובל לנדשפט: מי שרוצה לייבא לישראל פונה אלינו.

יובל לנדשפט: נניח חברת יוניבו רוצה לייבא, פונה אלינו ואנחנו הרשות המוסמכת שנותנת אישור.

שרן השכל: אני מקבלת את הפשרה.

שרן השכל: קודם כל, צריך להבין שאנחנו קובעים חוק כאשר כרגע בכל מדינות העולם עוברים סוג של תהליך ושינויים.

שרן השכל: כמו שהגורם המוסמך במדינת ישראל אולי אמור להיות משטרת ישראל שאמונה על פקודת הסמים המסוכנים ולכן צריך לקבל היתר ממשטרת ישראל?

שרן השכל: אבל מדינת ישראל הסמיכה לעניי הזה לא את משרד הבריאות אלא יחידה בתוך משרד בריאות.

שרן השכל: זה מה שקורה אצלנו במדינת ישראל.

שרן השכל: בכל מדינה יש נוהל אחר.

שרן השכל: לכן אני מקבלת את הפשרה של הנוסח המשפטי כפי שניסחה אותו ענת, היועצת המשפטית.

שרן השכל: מי שאושר על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד.

ענת מימון: היתר שאושר על ידי הרשות המוסמכת במדינת היעד.

ענת מימון: זה אומר שאם היא נתנה את זה, בוודאי שזה היתר קביל.

ענת מימון: אם היא הסמיכה מישהו אחר לתת את זה, גם קביל.

מתן כהנא: גם כאשר רשות מסמיכה גורם אחר, זה מטעמה.

ענת מימון: אני מסכימה איתך.

שרן השכל: הניסוח הזה לא צריך להפריע לכם.

ענת מימון: זה יעבור נסחות.

ענת מימון: המילה "שאושר" מפריעה לכם?

רננה מיסקין: לא.

רננה מיסקין: היתר יבוא שאושר על ידי הרשות המוסמכת.

ענת מימון: בדיוק.

שרן השכל: זה עדיין עובר שינויים, זה לא תמיד מתקבל, .

יובל לנדשפט: אני הצעתי קודם לכן להשאיר את הסעיף כמו שהוא ובסופו להוסיף את המילים "שאושר על ידי הרשות המוסמכת בהיתר יבוא".

רננה מיסקין: מה זה אושר בהיתר יבוא?

יובל לנדשפט: או שהקנאביס קיבל היתר יבוא על ידי גורם במדינת היעד שאושר על ידי הרשות המוסמכת.

רננה מיסקין: אבל הגורם במדינת היעד לא מאושר על ידי הרשות המוסמכת.

רננה מיסקין: הרשות המוסמכת נותנת היתר יבוא.

רננה מיסקין: אלה דרישות האמנה, היא או מישהו מטעמה.

רננה מיסקין: בחקיקה ראשית אנחנו לא יכולים לסתור את זה.

קריאה: אני לא רואה סתירה עם הוראות האמנה.

מתן כהנא: הסמכות בפקודה שלנו נמצאת בידי המנהל.

עילם שניר: היתר מהגורם המוסמך או מי מטעמו.

מתן כהנא: זה עדיין מטעם הרשות המוסמכת.

מתן כהנא: יש מישהו שקיבל את ההסמכה לתת את זה בפועל.

ענת מימון: כולנו מסכימים על המהות.

ענת מימון: כולנו מסכימים שההיתר צריך להינתן על ידי הרשות המוסמכת או על ידי מישהו מטעמה שהוסמך לכך או כל פרוצדורה שכל מדינה קובעת לה.

מתן כהנא: אפשר לכתוב על ידי הגורם המוסמך.

ענת מימון: העניין של איך זה מנוסח, אני לא חושבת שאנחנו גורעים.

מתן כהנא: אני חושבת שאנחנו מסתובבים סביב משהו שהוא גם מחויב וגם מתקיים במשטר הבין-לאומי.

מתן כהנא: זה לא איזה משהו שאנחנו ממציאים כאן.

ענת מימון: אנחנו לא סותרים את מה שמחויב בזה שאומרים היתר שאושר.

ענת מימון: אנחנו לא סותרים את מה שאת אומרת.

ענת מימון: בעיניי זה מתיישב וזה בסדר.

ענת מימון: אני אשמח לשמוע את משרד המשפטים בעניין הזה, לעניין הניסוח אם זה בסדר מבחינת

ענת מימון: כם שנגיד היתר שאושר על ידי הרשות המוסמכת.

עילם שניר: ההיתר, אם ניתן על ידו.

עילם שניר: גם לפי האמנה, לפחות מה שאנחנו מכירים, האמנה מדברת על כך שהרשות המוסמכת אמורה לגדל.

קריאה: לא מקיימים את האמנה.

עילם שניר: אני חושב שצריך לכתוב שזה בהיתר שניתן על ידי הרשות המוסמכת או מי מטעמה.

עילם שניר: בזה זה יפתור את העניין.

ענת מימון: או מי מטעמה או מי שהוסמך על ידה לעניין זה.

עילם שניר: אחר כך נגדיר מה זה אמנה.

עילם שניר: למרות שאלה רוב המדינות, אבל שיהיה ברור.

ענת מימון: אנחנו רוצים להוסיף הוראה שזה רק ממדינה שהיא חתומה?

שרן השכל: לא.

עילם שניר: לא לכתוב את זה?

ענת מימון: לא.

עילם שניר: זה לא עומד בהתחייבויות של המדינה.

ענת מימון: גם היום זה לא כתוב בחוק.

עילם שניר: אבל אתם כותבים שמאפשר למדינת היעד.

שרן השכל: כן, אבל גם היום זה לא כתוב.

שרן השכל: למה אני צריכה להוסיף?

ענת מימון: גם בהחלטת ממשלה.

עילם שניר: החלטת הממשלה נסמכת על החלטות קודמות.

ענת מימון: למה צריך לעגן את זה בחקיקה ראשית, את המדינה שהיא חלק מהאמנה?

ענת מימון: אתה רוצה לכתוב מדינת יעד שהיא צד לאמנה?

ענת מימון: אתה רוצה בחקיקה ראשית להזכיר את האמנה?

יפעת קריב: לא, אל תזכירו את האמנה.

יפעת קריב: אם כמו שחברת הכנסת השכל אמרה, זה יבוטל?

עילם שניר: אני כרגע מבין שיש כוונה לאפשר לייצא גם למדינה שהיא לא צד לאמנה.

ענת מימון: לא.

ענת מימון: אנחנו פשוט לא אומרים בחקיקה ראשית מדינה שהיא צד לאמנה.

ענת מימון: אני לא מכירה שעושים את זה בחקיקה ראשית.

עילם שניר: אבל לפרוטוקול שהמדינה לא מתכוונת להפר את ההתחייבויות שלה.

שרן השכל: למה אני צריכה להבהיר את זה בחוק?

עילם שניר: אני אומר לפרוטוקול.

שרן השכל: אם זה לא כתוב עד היום, למה אני צריכה להוסיף את זה?

עילם שניר: יש נוסח של פרק שמדבר על סוגי התנאים שאפשר לייצא.

שרן השכל: נכון, אבל היה כתוב גם לפני כן פרק וזה לא כתוב בו.

שרן השכל: אני לא מוסיפה סעיף כזה.

עילם שניר: אני שואל מהותית מה הכוונה של המחוקק.

עילם שניר: לא מה שכתוב בנוסח.

שרן השכל: הייצוא היום, אני מניחה, מתבצע אך ורק למדינות שכן חתומות.

שרן השכל: אני לא מכירה את המדינות שאינן חתומות.

שרן השכל: אני מניחה שב-5, 10, 15 השנים הקרובות דברים הולכים להשתנות בצורה דרמטית ואין לי ספק בעניין הזה.

שרן השכל: בטח עם תאילנד, מדינה בה עונש מוות על תפיסה עם קנאביס משנה את חוקיה כך שהיא עושה היום לגליזציה, וזה באסיה, בוודאי שייתכנו שינויים דרמטיים גם במדינות אפריקאיות, בדרום אמריקה, במרכז אמריקה ובצפון אמריקה.

קריאה: אבל גברתי, זה לא קשור שעושים לנושא של המשטר הבין-לאומי.

שרן השכל: מה שלא הכנסתם לחוק בעבר, אני לא אכניס לחוק הזה בעתיד.

ענת מימון: זה לא אומר שיש כאן הצהרה על הפרה של אמנה.

ענת מימון: ממש לא.

קריאה: תודה וצודקת.

שרן השכל: מבחינתי סיימנו את סעיף (1).

שרן השכל: יש עוד הערה לסעיף (1)?

שרן השכל: המשטרה.

ענת חן מיכאלי: ההתייחסות שלי היא לסעיף 32 עצמו ולא לענייני האמנות וכולי.

ענת חן מיכאלי: בניסוח נאמר ש"בעל רישיון רשאי לגדל, לייצר וכולי", חשוב להקפיד ושיהיה ברור שהם עדיין נדרשים לעמוד בדרישות אבטחה ומיגון.

ענת חן מיכאלי: גם כאשר רשום ש"בעל רישיון רשאי לגדל, לייצר או להפיץ ולשנע" שיהיה ברור שההיתר, גם בייצוא, הוא בהתאם לסוג הרישיון שניתן לו.

ענת חן מיכאלי: היום למגדל אסור לשנע ודרישות האבטחה והרגולציה שהוא נדרש לעמוד בהן הן שונות.

ענת חן מיכאלי: שלא ייווצר מצב שיש כאן איזושהי אי בהירות ובסופו של דבר אנחנו יוצרים חוסר רגולציה ואדם שמגדל ישנע ללא אבטחה.

שרן השכל: אני יכולה להבטיח לך את העניין הזה משום שכל בעל רישיון – וזה בפרק שתכף נגיע אליו – חייב לעמוד בתנאי האבטחה, בתנאי גידול נאותים, בכל התנאים שנקבעו על ידי המשרד לביטחון פנים.

שרן השכל: אם הוא לא עומד באותם תנאים, בכל תנאי האבטחה, למעשה ניתן לשלול לו את הרישיון.

ענת חן מיכאלי: ודאי, אבל שגם העיסוק בייצוא יהיה בהתאם לרישיון שיש לו.

שרן השכל: כל מי שעוסק בייצוא מחויב ברישיון.

ענת חן מיכאלי: הניסוח כאן הוא שכל בעל רישיון רשאי לגדל.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: זה לא נכון.

ענת מססה קינן: מה שכתוב זה על אף הוראות חוק זה וזאת הבעיה.

ענת מססה קינן: צריך להגדיר על איזה פרקים אתם מדברים.

ענת מססה קינן: החוק מתייחס לכמה דברים ולכן צריך לומר על מה אתם בעצם מוותרים אבל בטח לציין שזה לפחות למעט תנאי אבטחה ומיגון.

שרן השכל: ומבלי לגרוע מהוראות כל דין.

ענת מימון: הוא צריך להיות בעל רישיון.

ענת מססה קינן: אבל על אף הוראות חוק זה, לגבי הייצוא הוא לא צריך כלום.

ענת מססה קינן: אנחנו מבקשים שגם כאן יעמוד בתנאי האבטחה והמיגון.

ענת מימון: מן הסתם ככל שהוא לא יעמדו בתנאי האבטחה והמיגון, הוא לא יהיה בעל רישיון.

ענת מססה קינן: אבל הוא יכול לייצא.

ענת מססה קינן: הוא יכול לעמוד ברישיון שלו.

שרן השכל: הוא לא יכול לעמוד בתנאי הרישיון אם הוא לא עומד בתנאי האבטחה.

ענת מססה קינן: תנאי האבטחה של הרישיון שלו לגידול הוא כן ולגבי הייצוא, הוא יכול לא - - -

שרן השכל: לא נכון.

שרן השכל: התנאי לייצוא הוא רישיון.

שרן השכל: התנאי לרישיון הוא תנאי אבטחה.

שרן השכל: אם הוא לא מקיים את תנאי האבטחה - - -

עילם שניר: גם בהחלטת הממשלה 224 קבעו את התנאים האלה כי הם רצו תנאי שיהיו לגבי מי שמייצא ושדרישות אחרות לא יוטלו עליו.

עילם שניר: יכול להיות שאם אתם מפנים להגדרה של בעל רישיון, אתם אולי מטילים עליו דברים שאתם לא רוצים.

עילם שניר: יכול להיות שצריך להגדיר מה הם התנאים.

ענת מססה קינן: תנאי אבטחה ומיגון, הם לא בהכרח אותו הדבר.

ענת מימון: גם בהחלטת ממשלה כתוב בעל רישיון.

ענת מימון: כלומר, ההנחה הבסיסית היא שהוא כן חייב לקבל רישיון.

עילם שניר: ברור.

עילם שניר: אבל כתוב לגבי הדרישות.

עילם שניר: לא צריך לעמוד בתקינה של הסטנדרט בישראל כי הוא ייצא.

ענת מימון: נכון.

ענת מימון: זה כתוב מפורשות.

שרן השכל: אבל הוא אומר גם באיזה סטנדרט הוא לא אמור לעמוד.

שרן השכל: אבל אתה לוקח אותי כאן לסעיף (3).

שרן השכל: כתוב כאן בצורה ספציפית באיזה תנאים של הרישיון הוא לא חייב לעמוד.

שרן השכל: "קנאביס המיועד לייצוא בלבד לא מחויב לעמוד בתקן IMC-GAP, וכל עוד אינו עומד בתנאי התקן האמור ינהג בו בעל הרישיון לפי הוראות פסקה (4)".

שרן השכל: זאת אומרת, היועצת המשפטית כאן הסבירה בצורה מאוד מדויקת על פי הסעיף הזה באילו תנאים של הרישיון הוא לא צריך לעמוד.

שרן השכל: זאת אומרת שבכל ששאר התנאים הוא מחויב לעמוד.

ענת חן מיכאלי: גם שהפעילות בשרשרת הייצוא תהיה בהתאם לרישיון שלו.

שרן השכל: זה ברור.

שרן השכל: זה מובן מאליו.

עילם שניר: יש לי שאלה.

עילם שניר: שאלתם האם יש הערות לסעיף.

עילם שניר: מהדיון שהיה כאן לא הבנתי לגבי הנושא.

עילם שניר: דובר כאן על כך שלפי האמנה יקבל את הרישיון על הייצוא עצמו, לא על היכולת לייצא.

עילם שניר: אתי התייחסה לנקודה שלפי האמנה נדרש שאם אתה מייצא, לא אם יש לך האפשרות לייצא אלא לקבל ספציפית את הרישיון על הייצוא עצמו.

עילם שניר: לא הבנתי מה הוחלט בעניין הזה מבחינתכם.

ענת מימון: אתה שואל אם אנחנו רוצים שהוא יהיה צריך לבוא ולהראות שהוא עומד בכל התנאים ולקבל גם היתר לייצא או שדי בהצהרה שלו.

שרן השכל: הוא למעשה צריך להראות את ההזמנה, הוא צריך לתת את ההצהרה וזה למעשה אישור הייצוא.

שרן השכל: הוא מקבל ממשרד הבריאות את האישור לייצוא או שנטיל את זה על משרד הכלכלה.

עילם שניר: אני מציע, אם אפשר, שמשרד הבריאות יתייחס ויאמר אם זה מה שהוא נדרש, מה הדלתא לעומת היום כשהוא נותן את ההיתר הספציפי הזה לאותו משלוח וכולי.

עילם שניר: אם זה באמת מניח את דעתו היום וזה מספיק, שיתייחס לזה.

שרן השכל: כן, אבל בואו נגיע לסעיפים האלה.

שרן השכל: אנחנו עוד לא בסעיפים של מה נדרש.

שרן השכל: אנחנו רק בסעיף הראשון.

שרן השכל: אני סוגרת כאן את סעיף (1) ורוצה לעבור לסעיף (2) כדי שנוכל אחר כך לדון בחוק כולו ולהתייחס לכל סעיף 32.

קריאה: המשטרה רוצה להתייחס לסעיף (1).

מאיה גולדשלג: בסעיף (1) כתחוב "או הוזמן".

שרן השכל: כבר שינינו את הנוסח.

מאיה גולדשלג: אני רוצה להסביר למה צריך להיות "והוזמן".

קריאה: אין כבר "או" ואין כבר "ו".

מאיה גולדשלג: אנחנו צריכים שההזמנה תהיה מפורשת כדי להימנע מעודפי ייצור כאן בארץ שאחר כך אין להם דורש, כמו שהיה השנה.

מאיה גולדשלג: הסכנה הגדולה מאוד היא כשיש עודפי ייצור.

מאיה גולדשלג: אני יודעת שגם היצרנים לא רוצים עודפי ייצור אבל לא כולם יצרנים טובים אלא יש גם יצרנים פחות טובים.

מאיה גולדשלג: עודפי ייצור בסוף זולגים לשוק הפלילי וזה מה שאנחנו רוצים למנוע.

מאיה גולדשלג: אנחנו צריכים לוודא שיש הזמנות מפורשות ולא הגדרות כלליות שהקנאביס הזה מיועד לייצוא.

יפעת קריב: רק אם זה יהפוך לייבוא נסכים לזה.

יפעת קריב: שגם בייבוא יהיו הזמנות מפורשות ואי אפשר להביא כל כמות לארץ.

יפעת קריב: איך אתם יכולים לעשות חקיקה חד צדדית?

יפעת קריב: לישראל מותר ולחוץ לארץ אסור?

שרן השכל: קודם כל, כבר לא מדובר כאן על סעיף (1).

קריאה: ב-(1) היה כתוב.

קריאה: הורדנו את זה.

מאיה גולדשלג: "הקנאביס שמיועד לייצוא בלבד מתאים לאסדרה שחלה לעניין קנאביס רפואי במדינות היעד או שהקנאביס הוזמן על ידי גורם במדינות היעד".

ענת מימון: את מבקשת שבנוסף להיתר היבוא, גם יראו שיש הזמנה ספציפית.

מאיה גולדשלג: נכון.

גולן ביטון: היתר היבוא מתבסס על ההזמנה.

קריאה: אז שיהיה כתוב "והוזמן".

מאיה גולדשלג: היתר ייבוא הוא עניין עקרוני, האם מותר לייבא לאותה מדינה.

שרן השכל: חברים, אני עוצרת כאן את הדיון על סעיף (1).

שרן השכל: אני חושבת שהגענו לנוסחה שהיא נוסחה מאוזנת וטובה.

שרן השכל: אני חושבת שיש כאן עוד המון פקטורים שניתן לקחת.

שרן השכל: המטר היא לראות איך אנחנו בעצם משקמים את אותה תעשייה, גם ישראלית.

שרן השכל: יש מקרה אחד שמפעל נתפס מוכר לשוק הפלילי?

שרן השכל: יש לכם תפיסה כזאת?

מאיה גולדשלג: יש לנו הרבה מידע.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: יש לכם תפיסה של מפעל שהוציא תוצרת לשוק הפלילי?

מאיה גולדשלג: אם היינו מודדים את כל פעילות המשטרה על פי הצלחות - - -

שרן השכל: לא, לא, לא.

שרן השכל: אני שואלת על מקרה אחד שבו הייתה זליגה ממפעל או ממגדל לשוק הפלילי.

יובל לנדשפט: כן.

יובל לנדשפט: מהמפעל של גולן.

יובל לנדשפט: זה כבר פורסם.

מאיה גולדשלג: יש.

יובל לנדשפט: פורסם מקרה אחד.

גולן ביטון: אם יש זליגה מהחוות?

גולן ביטון: יש.

גולן ביטון: מה לעשות?

יובל לנדשפט: אצלו.

גולן ביטון: הייתה אצלי פעם אחת.

גולן ביטון: נכון.

יובל לנדשפט: ועוד מנהל החווה.

גולן ביטון: מהחווה.

גולן ביטון: לא מהמפעל.

ענת חן מיכאלי: היו לנו זליגות של עובדים שהזליגו והיו אירועים של בעלי רישיונות שהזליגו.

ענת חן מיכאלי: יש לנו אירועים כאלה לאורך השנים.

שרן השכל: קודם כל, אנחנו כוועדה מבקשים לראות איזשהו דוח בעניין הזה על מקרים, על תפיסות, על העמדות לדין,, על ענישה.

שרן השכל: אני רוצה שתביאו את זה לדיון הבא.

שרן השכל: זה חשוב מאוד שהוועדה תראה את הנתונים האלה.

שרן השכל: אני עוברת לסעיף ׁ(2).

שרן השכל: את רוצה להקריא את הנוסח אליו הגעת?

ענת מימון: כן.

ענת מימון: אנחנו מבקשים שבעל הרישיון יציג היתר שניתן על ידי הרשות המוסמכת או מי מטעמה או מי שהוסמך על ידה.

ענת מימון: אנחנו נמצא את הנוסח הנכון אבל זאת הדרישה היחידה, במקום פסקה (1).

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: סעיף (2).

שרן השכל: אני ביקשתי שזה יהיה "לא ימכור קנאביס המיועד לייצוא בלבד בישראל".

שרן השכל: משרד הבריאות, יש הערות?

יובל לנדשפט: לא.

רננה מיסקין: אני חושבת שעדיף.

גולן ביטון: למה צריך את זה?

יפעת קריב: כן, לא הבנו את הסעיף הזה.

שרן השכל: להבהיר.

שרן השכל: הסעיף הבא קובע שאותו חומר לייצוא לא צריך לעמוד באותו התקן.

יפעת קריב: לא.

יפעת קריב: אנחנו ממש מתנגדים לשני הסעיפים האלה ואני אסביר למה.

יפעת קריב: אתה רוצה להסביר?

גולן ביטון: אני מייצר את אותו מוצר בדיוק.

גולן ביטון: אני מוכר את זה בארץ ואת אותו מוצר גם בחוץ לארץ.

גולן ביטון: מה הבעיה?

שרן השכל: המטרה היא שאם אתה באמת לא עומד באותו תקן IMC-GAP לא תוכל למכור אותו בארץ.

יובל לנדשפט: אבל אם הוא כן עומד, לא תהיה לו בעיה.

שרן השכל: נכון.

ענת מימון: תסתכלו ברישה.

ענת מימון: מוגדר מה זה קנאביס המיועד לייצוא בלבד.

ענת מימון: זה קנאביס שלא עומד בתנאי החוק.

ענת מימון: זה קנאביס שמיועד לייצוא בלבד.

ענת מימון: לכן אנחנו אומרים שאם זה קנאביס שמיועד לייצוא בלבד ולא עומד בתנאי החוק הזה, אתה תמנע מכירה שלו בישראל.

רננה מיסקין: אני חושבת שצריך להבחין בין קנאביס שמתאים לתקינה הישראלית לבין קנאביס אחר.

רננה מיסקין: אם זה מתאים לתקינה הישראלית, ברור שמותר.

ענת מימון: זה מה שאמרתי.

ענת מימון: ההגדרה של קנאביס המיועד לייצוא בלבד, זה קנאביס שלא עומד בהוראות חוק זה.

ענת מימון: כך הגדרנו את זה.

גולן ביטון: אם כן, איך אני אייצר אותו?

רננה מיסקין: כאן צריך להבהיר מה זה לא עומד בהוראות החוק.

שרן השכל: מותר לך על ידי ולידציית ניקיון.

שרן השכל: אלה הסעיפים הבאים.

רננה מיסקין: זה רק לייצוא.

גולן ביטון: ולידציית ניקיון לא מאשרת יצוא למדינה אחרת.

גולן ביטון: ולידציית ניקיון לא עוזרת לי לייצא משהו שהוא לא מאושר במדינת היעד.

גולן ביטון: מה זה עוזר לי?

רננה מיסקין: ברור שאתה צריך לעמוד גם באישור של מדינת היעד.

רננה מיסקין: זה מה שאמרנו כרגע.

גולן ביטון: לא הבנתי מה אתם רוצים לעשות.

יפעת קריב: שני הסעיפים האלה מיותרים.

שרן השכל: אני אסביר.

שרן השכל: אם למשל אתה לא רוצה למכור תפרחת לגרמניה אלא אתה רוצה למכור שמן לצרפת.

שרן השכל: המפעל שלך עומד בכל התקנים הישראליים אבל נגיד ובגרמניה או בצרפת הם לא מוכנים שאותה תוצרת תעבור הקרנה, אבל הנתונים שלך של הבקטריות והחיידקים לא עומדים באותו תקן ישראלי שלא יכול לא לעבור הקרנה.

שרן השכל: לכן כאשר אתה מייצר את השמן במכונה שיש לך במפעל שלך, מה שתצטרך לעשות על פי החוק עכשיו זה לעשות ולידציית ניקיון, לנקות את כל פס הייצור, להכין שם את השמן, להגדיר את אותו שמן כשמן שמיועד לייצוא בלבד ולכן אותו שמן לא יוכל להימכר בארץ אלא יוכל להימכר אך ורק בחוץ לארץ.

שרן השכל: ברגע שעשית עוד הפעם ולידציית ניקיון לאותה מכונת שמנים, אתה יכול לעשות פס ייצור של שמנים שמיועדים לישראל.

יובל לנדשפט: קצת התבלבלתם במילים.

שרן השכל: סליחה, אני לא מומחית, לא דוקטור ולא פרופסור אבל נראה לי שאת הרעיון הכללי הבנתם.

שרן השכל: מה שלא מאושר לישראל, לא יימכר בישראל אבל תוכל לייצא אותו.

יובל לנדשפט: מה שמיוצר לפי התקינה הישראלית יכול להיות מיוצר.

מתן כהנא: אבל אין סעיף כללי לגבי ייצוא שגם עומד בתנאים בארץ.

מתן כהנא: כל הסעיף מתייחס אך ורק למקרים שמדובר בזה וצריך להסדיר גם את הייצוא הרגיל כי כמו שהוא אומר, יש לו את אותו חומר.

ענת מימון: אם הוא עומד בתקינה בארץ, למה צריך?

מתן כהנא: גם ייצוא שעומד בתקינה בארץ צריך לעמוד באותם תנאים של היתר ייצוא.

מתן כהנא: זה לא מופיע בשום מקום.

שרן השכל: אם יש תנאים נאותים להכנה של קנאביס בצרפת, הוא צריך לעמוד בתנאים האלה.

מתן כהנא: אני אומרת שאם למשל הוא לוקח את המוצר שעומד בתנאים בארץ, כל דבר, הוא לא רוצה לעשות הפרדה, הוא לא רוצה לייצר דברים חריגים, הוא רוצה לקחת את אותו קנאביס שמיוצר בארץ ולייצא אותו.

מתן כהנא: סעיפי החוק האלה לא מתייחסים לסיטואציה הזאת.

שרן השכל: בטח שהם מתייחסים.

מתן כהנא: לא.

מתן כהנא: רק לסיטואציה של קנאביס.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: כתוב, קנאביס המיועד לייצוא בלבד לא מחויב.

שרן השכל: כלומר, הוא יכול לעמוד בתקן הישראלי אבל הוא לא מחויב בתקן הישראלי.

גולן ביטון: אתי צודקת כי זה לא רלוונטי.

גולן ביטון: זה רק רלוונטי למשהו אחר.

קריאה: אבל איך מסבירים את הנושא של היתרי הייצוא הרגילים?

שרן השכל: משרד הבריאות הישראלי לא צריך להרחיב את הסמכויות שלו ולהפוך למשרד הבריאות הצרפתי.

שרן השכל: אם יש תהליך ייצור בצרפת והם נדרשים לעמוד בתקן הצרפתי, אם הם לא עומדים בו – הסחורה תיזרק לאשפה.

ענת מססה קינן: לא.

ענת מססה קינן: לא זאת הכוונה.

ענת מססה קינן: הפרק הזה למעשה דן במקרים בהם המוצרים מיועדים לייצוא בלבד.

ענת מססה קינן: למעשה אין בכל החוק התייחסות למקרים של מוצרים שעומדים בתקן הישראלי ומיועדים לייצוא.

ענת מססה קינן: צריך להוסיף איזשהו סעיף שמתייחס לסוגיה הזאת של מוצרים שמאושרים בארץ לשיווק והם מקבלים היתר יצוא.

ענת מססה קינן: הם עדיין מקבלים איזשהו אישור לייצא.

שרן השכל: אני חשבתי שזה מובן מהנוסח.

קריאה: לא.

קריאה: משרד המשפטים, רוצה להגיד משהו?

עילם שניר: אני רק רוצה לומר שאם אני מבין נכון כל הפרק מדבר על הייצוא באופן כללי.

עילם שניר: הדבר היחידי שמייצר את הקושי – זה מתחבר למה שאמרה רננה ממשרד הבריאות – זה שהסעיף שאומר שאסור לו למכור, צריך לעשות איזושהי הבהרה ולומר אלא אם.

עילם שניר: זה סעיף שרק מדבר על כך שאסור לו למכור כאן.

שרן השכל: אם אנחנו מסירים את סעיף (2), אפשר לומר בסעיף (3): "קנאביס המועד לייצוא בלבד לא מחויב לעמוד בתקן GAP-IMC, וכל עוד אינו עומד בתנאי התקן האמור ינהג בו בעל הרישיון לפי הוראות פסקה (4) ולא יימכר במדינת ישראל".

רננה מיסקין: אני חושבת שהבעיה היא ההגדרה כי אנחנו מדברים על קנאביס לייצוא.

רננה מיסקין: הוא מוגדר ככזה שהוראות החוק לא חלות עליו.

ענת מימון: אנחנו צריכים להוסיף פסקה ולהגיד שקנאביס שכן עומד בהוראות החוק הזה.

ענת מימון: .. היתר יבוא ואסדרה.

שרן השכל: אנחנו נוסיף סעיף למשל (2א): "קנאביס שעומד בתקן הישראלי אינו נדרש לפסקה (3)".

קריאה: למעשה כל החוק.

רננה מיסקין: הייתי מחריגה את הקנאביס שהוא לא בהתאם לכללים.

קריאה: בדיוק.

קריאה: צריך אסדרה גם לקנאביס הרגיל.

רננה מיסקין: לעניין קנאביס שאינו מותר לשיווק בישראל, וכולי וכולי.

קריאה: אני חושבת שזה צריך להיות הסעיף הראשונה.

שרן השכל: נבהיר את זה.

יפעת קריב: לא הצלחתי להבין מה השורה התחתונה.

שרן השכל: השורה התחתונה היא שאנחנו מוסיפים פסקה שכל מוצר שעומד בתקן הישראלי מאושר לייצוא.

קריאה: עדיין צריך לקבל היתר ייצוא.

שרן השכל: סעיף (3) לא יחול עליו.

שרן השכל: סעיפים (2) ו-(3) לא יחולו עליו.

ענת מימון: למעשה יחולו עליו פסקאות (1) ו-(5).

יפעת קריב: זה GAP-IMC וגם GMP-ICM.

קריאה: כרגע ביקשנו שזה יהיה GAP.

קריאה: זה לא בטעות.

עילם שניר: אם אפשר לחזור על מה שסוכם ומה המענה.

ענת מימון: למעשה הפרק הזה היה אמור להקל את הייצוא לגבי קנאביס שלא עומד בתנאי החוק.

ענת מימון: אנחנו נצטרך באמת קודם כל ליצור את המסגרת ולהגיד שקנאביס בכלל – שכמובן עומד בהוראות החוק הזה – אפשר לייצא אותו, צריך את היתר הייבוא שביקשנו בפסקה (1) על פי הנוסח, והוא צריך למסור הצהרה למנהל שהוא מייצא ולקבל את אישור הייצוא.

ענת מימון: אז נוסיף חריג ונגיד שעל אף שהוא לא יעמוד גם בהוראות החוק, הוא עדיין יוכל לייצא ובתנאי שהוא לא ימכור את זה בישראל, שהוא לא צריך לעמוד בתקנים שעוד מעט נדבר איזה תקנים אלה ושהוא יעשה הליך של ולידציית ניקיון שגם עליו נדבר ונראה מה הוא בדיוק כולל.

ענת מימון: אז הוא יוכל לייצא גם מה שלא עומד בדרישות החוק.

ענת מימון: נבנה את זה פשוט שונה.

ענת מימון: הכלל והחריג לכלל שמוסיף דרישות נוספות.

קריאה: עוד דבר אחד.

קריאה: במקום "מכירה", אם אפשר לומר "הפצה" כי מן הסתם זה ללא תמורה.

ענת מימון: בסדר.

ענת מימון: מקובל.

שרן השכל: אנחנו עוברים לפסקה (3).

שרן השכל: "קנאביס המיועד לייצוא בלבד לא מחויב לעמוד בתקן GAP-IMC, וכל עוד אינו עומד בתנאי התקן האמור ינהג בו בעל הרישיון לפי הוראות פסקה (4)".

רננה מיסקין: חשוב להגיד כאן שיש כאן שינוי מאוד מאוד משמעותי ממה שאושר לאחרונה בהחלטת ממשלה 224.

רננה מיסקין: החלטת ממשלה 224 החריגה את המוצרים שניתן לייצא, בעצם אפשרה לייצא מוצרים כאלה גם אם נוהל GAP-IMC לא חל עליהם אבל היא לא החריגה את זה מהדרישות של נוהל הגידול, נוהל ה-GAP-IMC.

רננה מיסקין: למעשה מה שאנחנו עושים כאן, אנחנו מאפשרים שיהיו חוות שלמות – אני לא יודעת אילו דרישות כן יחולו עליהן, לגדל בחוץ, תחת כיפת השמיים, לא יודעת - שלא מיועדות למטופלי מדינת ישראל, בהגדרה.

יובל לנדשפט: אני אקריא מתוך ההחלטה: "עמד בתנאי אבטחה ומיגון ובתנאי תקן ה-GAP-IMC".

יובל לנדשפט: זאת אומרת, במקום שיהיה כתוב כאן ב-(3) GAP-IMC צריך להיות GMP.

ענת מימון: היא ביקשה את שניהם.

ענת מימון: היא ביקשה גם וגם.

שרן השכל: אני מדברת עם חברי הוועדה של ועדת הקנאביס על החוק הזה בטלפון.

שרן השכל: רובם לא מגיעים אבל הם כן עוקבים אחרי הדיונים וכל שבוע במליאה, ימי שני וימי רביעי, אנחנו יושבים ודנים לעניין החוק.

שרן השכל: אתם גם מכירים את הדיונים שמתקיימים בוועדות השונות לעניין הזה.

שרן השכל: כל הריקושטים בסוף מגיעים לכאן.

שרן השכל: אני יכולה לומר לכם שתדעו שברקע יש דרישה של חברי הכנסת לרשום כאן שקנאביס שמיועד לייצוא בלבד יוכל לעמוד בתקן EUGMP כלומר, תקן אירופאי או תקן קנדי.

יובל לנדשפט: גם היום הוא יכול לעמוד בתקן ויש בארץ מוצרים שעומדים בתקן אלא שאנחנו, היק"ר, לא יכולים לתת לו אישור שהוא עומד בתקן GEU, כי אנחנו לא חברים בשוק האירופי.

יובל לנדשפט: אם יחברו את ישראל לאירופה, נשמח.

יובל לנדשפט: איך אפשר לעשות את זה?

יובל לנדשפט: להכניס אותנו תחת הסכם אכ"א וזה בידי משרד הכלכלה.

שרן השכל: משרד הכלכלה, אתם רוצים להגיב?

שרן השכל: אנחנו נדחוף את משרד הכלכלה כמה שיותר על מנת לחתום על הסכם כזה.

יובל לנדשפט: גם אנחנו.

שרן השכל: אני חושבת שהדבר הזה יסייע הרבה.

יפעת קריב: אם היה את זה, לא היינו צריכים את כל הצעת החוק.

יפעת קריב: אם היה את הסעיף שיובל מדבר עליו, לא היינו צריכים את כל זה.

מיכל נידם וקסמן: אני אתייחס לעניין הזה.

מיכל נידם וקסמן: הסכם אכ"א הוא הסכם שחל על תכשירים רפואיים בין ישראל לאיחוד האירופי.

מיכל נידם וקסמן: היום, על פי פקודת הסמים המסוכנים, קנאביס לא מוגדר כתכשיר רפואי.

רננה מיסקין: לפי פקודת הרוקחים.

רננה מיסקין: הוא לא רשום.

מיכל נידם וקסמן: כל עוד הקנאביס לא מגודר כתכשיר רפואי, אי אפשר להכיר בו תחת הסכם אכ"א.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו כן בודקים את זה ומנהלים דיונים מה צריך לעשות.

מיכל נידם וקסמן: במקביל אנחנו מקדמים את השיח הבילטרלי עם גרמניה יחד עם היק"ר, יחד עם משרד הבריאות, כדי שהם יכירו שבסופו של דבר יהיה איזה הסכם הכרה הדדית ביניהם לבינינו עד שנמצא איזשהו פתרון אחר והתקינה כאן בישראל תוסדר.

מיכל נידם וקסמן: כיום במצב הנוכחי, אי אפשר להכיר בקנאביס רפואי תחת הסכם אכ"א.

שרן השכל: אני מבקשת שתעבירו את זה גם בתוך המשרד.

יובל לנדשפט: חברה שרוצה להביא לכאן, כמו למשל בקנדה עשו, הביאו פקחים אירופאיים והם בדקו אותה.

יובל לנדשפט: שתי חברות בישראל הביאו פקחים אירופאיים והם בדקו אותן.

יובל לנדשפט: סליחה, אחת הביאה פקחים אירופאיים ואחת הביאה את המכון שהוא תחת הסכם אכ"א עד שיסתבר שהוא לא יכול לעשות את זה.

גולן ביטון: בגלל הקורונה הם לא באו.

יובל לנדשפט: דרך אגב, אנחנו לא יכולים לתת EU כי אנחנו לא חברים באיחוד האירופי.

שרן השכל: אני רוצה שתעבירו גם בתוך המשרד.

שרן השכל: אני רוצה שקודם כל תודו לשרה אורנה ברביבאי ולצוות המשרד שאני יודעת שכבר כמה שנים עומד על הגדרות ומנהל את המאבק הזה כדי לאפשר את כל העניין של הייצוא ומנהל שיח גם עם מדינות אירופאיות.

שרן השכל: אני חושבת שזה משמעותי.

שרן השכל: כל גיבוי שאתם תצטרכו בעניין הזה, אנחנו כאן.

שרן השכל: אנחנו רוצים לקדם את זה כמה שיותר מהר.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים לעבור על החוק כמובן אבל כל דבר שניתן לעשות, אנחנו מבקשים שתגידו לנו כדי שנוכל לתת לכם את הגיבוי לזה.

שרן השכל: אני מבקשת להודות על הגישה הפתוחה ועל הניסיון לסייע כאן לפיתוח והמחקר לתעשייה הישראלית.

מיכל נידם וקסמן: תודה רבה.

מיכל נידם וקסמן: מעריכים את זה.

מיכל נידם וקסמן: יש תוספת נוספת שאני רוצה לשים את הדגש.

מיכל נידם וקסמן: מזה זמן בעניין התיקון של הגדרת הקנאביס הרפואי והפקודה, אנחנו מנסים לכנס את משרד הבריאות יחד עם משרד המשפטים.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו מתעכבים קצת עם העניין הזה ומבקשים באמת שזה יקרה כמה שיותר מהר.

מיכל נידם וקסמן: כבר דנו יחד עם השרה שלנו, שרת הכלכלה, ואנחנו נשמח לכנס את הדיונים האלה יחד עם מנכ"ל משרד הבריאות פרופסור נחמן אש.

מיכל נידם וקסמן: אנחנו נשמח לקדם את הדיון הזה כמה שיותר מהר.

ענת מימון: אתה מתכוונת לנושא של העברה מחלק א'?

מיכל נידם וקסמן: בדיוק.

מיכל נידם וקסמן: לבחון את ההגדרה.

ענת מימון: זה כרגע בנוסח.

מיכל נידם וקסמן: נכון.

רננה מיסקין: אני אציין שיש ועדה במשרד הבריאות שבוחנת את האפשרות להעביר ממשטר רישיונות למשטר מרשמים.

רננה מיסקין: זה לא אנחנו לא עוסקים בזה, אנחנו כן עוסקים בזה מול קופות החולים למשל כי המשמעות היא שעוברים ממצב בו רק מנהל שהוסמך ישירות על ידי מנכ"ל משרד הבריאות לתת רישיונות למטופלים, הוא היחיד שיוכל לעשות את זה למצב שבו כל רופא או כל רופא שהוגדר, מומחה, מוסמך.

ענת מימון: כרגע זה הנוסח.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: כרגע יש לנו את זה בנוסח.

מיכל נידם וקסמן: כשנגיע לסעיף, אני אתייחס.

קריאה: איך זה קשור לקופות החולים?

גולן ביטון: מה הבעיה שכל רופא ירשום?

רננה מיסקין: תהיה כאן השפעה מאוד רחבה.

רננה מיסקין: בדיוק לכן זה נבחן.

שרן השכל: ההצעה כאן מדברת גם על מרשמים וגם על סבסוד חלק מהטיפולים.

שרן השכל: אנחנו נגיע לפרקים.

שרן השכל: "קנאביס המיועד לייצוא בלבד, לא מחויב לעמוד בתקן GAP-IMC, וכל עוד אינו עומד בתנאי התקן האמור ינהג בו בעל הרישיון לפי הוראות פסקה (4)".

ענת מימון: משרד הבריאות העיר שצריך שזה לא יעמוד בתקן IMC-GMP.

רננה מיסקין: כן.

רננה מיסקין: התפיסה הייתה שמסובך להפריד גידולים שלא חלות עליהם הדרישות.

רננה מיסקין: זאת אומרת, תצטרך להיות חווה נפרדת והמשמעות היא שבהגדרה יהיה חוות שלמות שכל המטרה שלהן היא ייצוא.

שרן השכל: זה אם אנחנו עושים GMP?

רננה מיסקין: לא.

יובל לנדשפט: אם מבטלים את ה-GA.

רננה מיסקין: זאת אומרת שאנחנו מגדרים מלאים שבהגדרה הם לא מיועדים - - -

שרן השכל: אבל למה זה נופל עליכם?:

שרן השכל: אם חווה לוקחת על עצמה ואומרת שהיא לא רוצה לעמוד ב-GAP ולגדל את זה לייצוא?:

רננה מיסקין: אנחנו סברנו, וזו הייתה ההחלטה של הממשלה במסגרת 224, שנקודת האיזון הנכונה היא לא ברמת נוהל גידול אלא ברמת נוהל הייצור.

יפעת קריב: אם כן, זה GMP לא GAP.

רננה מיסקין: כן.

רננה מיסקין: זה GMP ולא GAP.

יפעת קריב: אני רוצה לבקש כאן בקשה.

יפעת קריב: אני רוצה להגיש גם את הבקשה ההפוכה.

יפעת קריב: אם אני עכשיו רוצה לייבא חומר גלם לטובת ייצוא, וחומר גלם לטובת ייצוא לא צריך לעמוד בדרישות ה-IMC, הווה אומר שאם אני רוצה עכשיו לייבא CBD כדי להכין - - -

רננה מיסקין: אבל אז תצטרכי חממה נפרדת.

יפעת קריב: לא.

יפעת קריב: זה GMP.

יפעת קריב: זה במפעל.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: GMP זה בעצם הייצור.

שרן השכל: אם את רוצה GAP, זה בעצם הגידול.

יפעת קריב: לא.

יפעת קריב: אני מדברת על GMP.

יובל לנדשפט: היא מדברת על נושא אחר.

יפעת קריב: אני אומרת את אותו כלל אבל הפוך.

רננה מיסקין: על יבוא אמור להיות דיון נפרד.

יפעת קריב: אני חושבת שחברת הכנסת שרן השכל תבין את זה.

יובל לנדשפט: היא תבין את זה וגם נסביר.

יובל לנדשפט: נראה לי שהבנתי את דבריך.

יפעת קריב: אם אתה מאשר לי את זה, אני מוכנה להמשיך הלאה.

שרן השכל: לעניין הייבוא אנחנו נדון בפרד.

יפעת קריב: רק שתביני מה אמרנו.

יפעת קריב: אם עכשיו את רוצה לייבא לטובת יצוא.

יפעת קריב: חומרי גלם.

יפעת קריב: את רוצה עכשיו להכין תוספי תזונה ואת רוצה לייבא לטובת ייצוא, את רוצה שהמפעל שלך בארץ יכין את התהליך.

יפעת קריב: את בעצם צריכה לעמוד בדרישות התקן הישראלי.

יפעת קריב: אנחנו מבקשים שגם לטובת יצוא, אם אני מייבאת לטובת יצוא, אני לא אצטרך לעמוד בתקינה הישראלית.

שרן השכל: בזה נצטרך לדון בפרק יבוא.

יפעת קריב: זה כדי להבין על מה אנחנו מדברים.

שרן השכל: אין בעיה.

שרן השכל: תעלי את זה כשנדון לעניין היבוא.

שרן השכל: אנחנו דנים בייצוא כדי לסגור את הפינה הזו ואחר כך עוברים להגדרות.

שרן השכל: תאמיני לי שאנחנו נגיע ליבוא.

יפעת קריב: הבקשה היא שכל דבר יהיה גם הפוך.

יפעת קריב: זה חשוב.

רננה מיסקין: יהיו דברים שכן ויהיו דברים שלא.

יובל לנדשפט: לא כל דבר יכול להיות הפוך כי אנחנו לא אחראים על בריאות הציבור בצרפת אבל אנחנו בהחלט אחראים על בריאות הציבור בישראל.

יפעת קריב: אני מדברת רק על יבוא לטובת יצוא.

שרן השכל: אני רוצה להתקדם.

יפעת קריב: אולי כן צריך להוסיף את זה.

יפעת קריב: יבוא לטובת יצוא.

יפעת קריב: זה חלק מהייצוא.

רננה מיסקין: זה לא בייצוא.

שרן השכל: זה ביבוא.

שרן השכל: אני מבקשת לרשום את זה כנקודה ביבוא.

יפעת קריב: לא הבהרתי את עצמי.

יפעת קריב: זה יצוא.

יפעת קריב: אתה מייבא כדי לייצא.

רננה מיסקין: לא.

רננה מיסקין: בייצוא את לא צריכה לעמוד בתקן.

שרן השכל: בעניין של יצוא, את יכולה לייצא מה שלא עומד ב-GMP.

שרן השכל: מה שאת רוצה לייבא, אנחנו נדון בזה בפרק נפרד ביבוא ואני מבקשת להמתין.

יפעת קריב: זה יבוא לטובת יצוא.

שרן השכל: ככה לא נוכל להמשיך להתקדם.

שרן השכל: אני רוצה לסגור את הפרק הזה.

ענת מימון: בפסקה (3) שינינו ל-GMP.

ענת מימון: אפשר לעבור לפסקה (4) שהיא חלה על מוצרים שהם לייצוא בלבד.

ענת מימון: כלומר, שלא עומדים בתקן הישראלי.

שרן השכל: יש כאן את העניין הזה של הייצור.

שרן השכל: האם ייצור כולל בתוכו גם יבוא?

רננה מיסקין: לפני כן, אני יכולה לשאול שאלה?

רננה מיסקין: ברור שאין אחראי לפיקוח מבחינת האיכות, שזה לא משרד הבריאות.

רננה מיסקין: נכן?

שרן השכל: לא, זה לא משרד הבריאות.

שרן השכל: זה משרד הבריאות הגרמני שאחראי על הפיקוח הזה.

רננה מיסקין: אבל יכול להיות שזה תחת כלום.

רננה מיסקין: זה יכול להיות.

שרן השכל: גם.

שרן השכל: אני בסופו של דבר לא עושה פיקוח לגרמניה ולא לצרפת ולא לקנדה.

שרן השכל: אם משרד הבריאות שם לא דואג כמו שמשרד הבריאות כאן דואג לאזרח הישראלי ודואג שכל דבר שמיובא לכאן, כולל משחת שיניים, לא עבר תהליך התססה או רעלים או לא יודעת מה, או לא הוברח על גמלים מירדן, אז בואו נלמד אותם איך לעשות את זה אבל אנחנו לא נעשה את זה במקומם.

יובל לנדשפט: אני חושב שבאגף התמרוקים אצלנו הם עושים עבודה חשובה מאוד בשמירה על בריאות הציבור כמו כל משרד הבריאות אבל בואו נתמקד בסעיף הזה.

יובל לנדשפט: אני לא רוצה למה הטעות כאן כי ולידציית ניקיון היא בסך הכול וידוא יעילות של תהליך ניקיון.

יובל לנדשפט: אתם רציתם לומר שיהיה תהליך ניקיון מאושר שהוא נקרא GMP שהוא מוודא על ידי ולידציות.

יובל לנדשפט: ברגע ששינינו את זה ל-GMP, אפשר לוותר על סעיף (4).

שרן השכל: אחר כך מגיע היק"ר למפעל ואומר לאותו מפעל שהוא לא מוכן שישתמשו במכונה הזאת כי היא לא עברה תהליך GMP.

ענת מימון: היום אתם דורשים הפרדה, נכון?

יובל לנדשפט: כן.

ענת מימון: היום נדרשת הפרדה מלאה.

רננה מיסקין: הפרדה שמונעת עירוב.

רננה מיסקין: זה לא בהכרח מפעל נפרד.

יובל לנדשפט: אני אסביר.

יובל לנדשפט: הפרדה בעולם התוכן של כללי איכות מתבססת על שלושה מצבים - הפרדה מקומית, תהליכית ופרסונלית.

יובל לנדשפט: על פרסונלית אפשר לוותר, נכון?

יובל לנדשפט: הרי יעשו משמרת בוקר.

יובל לנדשפט: הפרדה תהליכית, ברור שצריכה להיות כי שם מייצרים כדורים ופה עוד לא.

יובל לנדשפט: לכן יש הפרדה של פסי ייצור.

יובל לנדשפט: האם המיכון הוא אותו מיכון?

יובל לנדשפט: יכול להיעשות בחדר נפרד.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים שיהיה חדר נפרד משום שחלק מהחדרים האלה, העלויות שלהם הם מיליוני שקלים.

יובל לנדשפט: לכן בנהלי האיכות של המפעל המייצר – הרי זה מפעל – יהיה לו פרק איכות של תהליכים בין ייצור מפוקח לבין ייצור מפוקח על ידי חוץ לארץ והתווך הזה הוא ולידציית ניקיון שהמפעל כותב אותו בתהליכים שלו והוא נבדק מעת לעת.

ענת מימון: אבל אם אנחנו לא כותבים כלום, הוא יכול לבוא מחר ולכתוב הפרדה מלאה.

שרן השכל: הפרדה, זה כולל גדר הפרדה.

ענת מימון: הפרדה תהליכית ולא מיקומית.

ענת מימון: זה מה שאתה אמרת.

יובל לנדשפט: הפרדה תהליכית, זה בסדר.

שרן השכל: אני מבקשת להשאיר את העניין של ולידציית ניקיון.

יובל לנדשפט: בסדר.

יובל לנדשפט: לקחתי אחורה.

יובל לנדשפט: אמרתי לא לוותר.

יובל לנדשפט: בסדר.

יובל לנדשפט: אין בעיה להשאיר.

יובל לנדשפט: לדעתי הוא מכביד, אבל איך שאתם רוצים.

יפעת קריב: אני רוצה לדייק את זה.

יפעת קריב: יובל, כמו שאתה אמרת, אתה אמרת ולידציית ניקיון מעת לעת על פי הנהלים של המפעל.

יפעת קריב: זה כן.

יובל לנדשפט: המפעל כותב נוהל GMP נכון?

יפעת קריב: והוא נכנס לתוקף.

יובל לנדשפט: נוהל ה-GMP, מפעל שרוצה לעשות גם וגם, פותח פרק שנקרא פרק, תקראו לו גם וגם, מה קורה בזמן שאתם מייצרים תחת ה-GMP הישראלי ומה קורה כשאתם מייצרים תחת GMP אחר.

יובל לנדשפט: ב-GMP אחר, אני לא מסתכל מה כתבתם בתהליכים אבל תהיה לכם ולידציית ניקיון לתווך בין הייצור של המוצרים המפוקחים כאן לבין הייצור הזה.

יובל לנדשפט: הפרק באמצעי הזה הוא ולידציית הניקיון.

יובל לנדשפט: ייעשה תוך הקפדה על תהליך איכות מתאים הכולל פרק של ולידציות ניקיון במעבר הזה בין השימושים השונים.

יובל לנדשפט: אני לא יכול עכשיו לנסח בדיוק.

יפעת קריב: הניסוח צריך להיות איכות מתאים, כמו שיובל אומר.

ענת מימון: אי אפשר לכתוב בחקיקה איכות מתאים.

יפעת קריב: כשאת רושמת ולידציה, אני מסכימה לרגע עם מה שיובל אמר, את מורידה את זה בחקיקה ראשית לרזולוציה שהיא בסך הכול פרק בתוך תהליכים של מפעל.

יפעת קריב: אי אפשר להכניס לחקיקה ראשית פרק כדי למנוע את החדרים הנפרדים.

יובל לנדשפט: אפשר להכניס וגם חייבים.

יובל לנדשפט: אני גם אסביר למה.

יובל לנדשפט: אנחנו הרי עובדים עם משרד הכלכלה, כמו שאמרה מיכל, על הכרה של האירופאים בפרק.

יובל לנדשפט: אם ה-GMP לא יהיה באמת איכותי, הם לא יכירו בו.

יובל לנדשפט: אם יהיה לנו איזה משהו שהוא פלואידי, הם יגיד לנו מה זה כל ה-GMP הזה.

שרן השכל: אפשר לרשום ולידציית ניקיון שיתווסף בתוספת קטנה זאת וזאת.

יובל לנדשפט: אבל לא צריך את ייבוש האריזה.

יובל לנדשפט: הנה, אני מקריא איך אני חושב שזה צריך להיות.

מתן כהנא: ולידציית ניקיון, זאת הפרדה תהליכית?

מתן כהנא: זה הביטוי?

יובל לנדשפט: לא.

יפעת קריב: זה ביטוי עם רזולוציה נמוכה מדי.

יפעת קריב: אנחנו צריכים מעל.

יפעת קריב: הביטוי הזה נמוך מדי.

יפעת קריב: הביטוי הזה מסבך אותנו.

יפעת קריב: חדרים נפרדים, זה משהו שלא ניתן לעמוד בו.

יפעת קריב: צריך משהו בין לבין.

יפעת קריב: תהליכי איכות.

מתן כהנא: זה מה שהחלטת הממשלה אמרה.

מתן כהנא: הפרדה.

יפעת קריב: לא.

יפעת קריב: הפרדה, זה אומר מתקנים נפרדים.

יפעת קריב: הפרדה זה מתקנים נפרדים כמו שאמרה חברת הכנסת.

מתן כהנא: הפרדה בתהליכי הייצור.

יפעת קריב: תהליכים.

יפעת קריב: לא חדרים.

יפעת קריב: במקום יבוש, אריזה, מיצוי וגיזום צריך להיות רק ייצור.

יובל לנדשפט: אני יודע.

יובל לנדשפט: תנו לי בבקשה להקריא איך אני חושב שזה צריך להיות.

יובל לנדשפט: במקום "ייבוש, אריזה, מיצוי וגיזום" יבוא "ייצור תהליכי של קנאביס או מוצרי קנאביס המיועדים לייצוא בלבד, ייעשה תוך הקפדה על הפרדה בתהליכי הייצור".

שרן השכל: לא.

שרן השכל: אני לא רוצה הפרדה.

יובל לנדשפט: רגע.

יובל לנדשפט: אני אסביר את המילה הפרדה, לאן ניקח אותה.

ענת מימון: אפשר להגיד תהליכי ייצור ואז להגיד מה זה אומר.

יובל לנדשפט: נכון.

יובל לנדשפט: "תוך הקפדה על הפרדה בתהליך הייצור.

יובל לנדשפט: הפרדה זו, כל שתיעשה, תכלול לפחות ולידציית ניקיון לשלב".

שרן השכל: לא.

שרן השכל: "תהיה ולידציית ניקיון".

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: את חייבת לכלול.

שרן השכל: בין אם אתה עכשיו תכתוב את זה מישהו אחר, אם אני כותבת את העניין של ההפרדה, הוא יכול להכניס לי לתוך הדבר הזה קיר מפריד ולומר שהוא רוצה קיר מפריד.

רננה מיסקין: אבל אם הם לא מראים שההפרדה התהליכית מאיינת את החשש לזיהום צולב ופוגעת במוצרים שאנחנו מייצרים למטופלי ארצנו, אז אם אין דרך תהליכית להפריד בין הדברים, תיאלץ להיות הפרדה מבנית.

גולן ביטון: שאלה מקצועית.

גולן ביטון: אם אני מייצא על פי האמנה למדינת יעד בתקן EU, התקן הוא כביכול מחמיר או מקביל ל-IMC, למה אני בכלל צריך הפרדה?

שרן השכל: משרד הבריאות, כאשר מישהו היום מייצר מוצר או תפרחת ופתאום העברתם אותו עכשיו בדיקת מעבדה והוא נכשל בבדיקת המעבדה הזאת ונדרש להשמדה.

שרן השכל: זאת אומרת שכל הפס הזה שכרגע עבדו עליו והכינו ממנו שמנים, לא עומד בתקן GAP.

שרן השכל: אם אתה צריך להשמיד את האצווה כי היא לא עומדת בתקן?

גולן ביטון: אני לא פוסל פס.

גולן ביטון: הפס יכול להיות בסדר גמור.

יובל לנדשפט: אתה פוסל את האצווה.

שרן השכל: אבל האצווה כרגע פרוסה על אותו משטח.

יובל לנדשפט: היא לא פרוסה.

יובל לנדשפט: היא נבדקת בסופה.

יובל לנדשפט: נבדק חומר הגלם ונבדק בסופה.

יובל לנדשפט: לכן כאשר גמרו לבדוק אותה, גמרו לייצר אצווה והתוצאות שלה רעל, האצווה פסולה.

שרן השכל: מה עם אותו פס?

גולן ביטון: כלום.

גולן ביטון: מנקים את הפס וזהו.

שרן השכל: הכינו את השמן והדבר הזה הוא רעל מה אתה עושה איתו?

גולן ביטון: משמידים את האצווה וזהו.

שרן השכל: השאלה היא אחרת.

שרן השכל: אם מראש אתה מייצר מוצר שלא עומד בתנאים בישראל.

שרן השכל: היום את הנדרש להפרדה מוחלטת.

גולן ביטון: היום אתה לא יכול לייצר משהו שלא מאושר בישראל.

שרן השכל: זאת בדיוק הכוונה כאן, שכן תוכל לייצר.

יובל לנדשפט: ולידציה כולל תהליך מסוים שהוא ניקיון לפס ייצור, ניקיון לכלים, ניקיון למכונות, ניקיון לאותם תהליכים מזהמים ובכלל זה בדיקות.

שרן השכל: לך יש כרגע מוצר שזיהם לך כי הוא לא עמד בתקן.

שרן השכל: זיהם לך את כל המקום שבו ארזת.

יובל לנדשפט: איך אני יודע שהוא זיהם?

שרן השכל: אני לא יודעת.

יובל לנדשפט: לכן לא צריך לעשות כמו שגולן אומר.

יובל לנדשפט: זה בתוך התהליכים של המפעל בעצמו.

גולן ביטון: המפעל בעצמו יאשר את עצמו כמו שהוא מאשר אותו היום.

גולן ביטון: אני לא מבין מה הבעיה.

גולן ביטון: אם אני היום מייצא לאירופה ואירופה אישרה את התקן שלי, אז אני צריך עוד פעם הפרדות וחוקים?

שרן השכל: השאלה אם זה גם וגם.

שרן השכל: אם אתה מייצא לאירופה ומייצר לשוק המקומי, איך אתה מפריד בין המוצרים האלה.

יפעת קריב: אנחנו לא חושבים שצריך להפריד.

גולן ביטון: אני לא צריך להפריד.

שרן השכל: הם טוענים שכן צריך להפריד.

יפעת קריב: יובל מוכן לוותר על ההפרדה ובזה לפתור את הכול?

יובל לנדשפט: אני אסביר.

שרן השכל: רגע.

שרן השכל: בוא נגיד שהמוצרים שאמורים להיות מיוצאים שהם לא עומדים בתקן GMP, אלה לא מוצרים שהם רעל אלא אלה מוצרים שלא עמדו בכמות הבקטריות, הפטריות וכל הדברים האלה.

יובל לנדשפט: בואי נקרא לזה רעל.

יובל לנדשפט: פטריות מפיקות רעל.

יובל לנדשפט: נקרא לזה רעל.

שרן השכל: מה קורה כרגע אם יש לך אצווה שעברה את כל התהליך הזה באותו חדר ובאותו מיתקן ולמעשה כמות הפטריות והרעלים היא כמות גבוהה מהמותר ואתה אומר עכשיו לך תשמיד את התוצרת הזאת.

שרן השכל: האם יש לך תהליך ולידציית ניקיון בתוך פס ייצור?

יפעת קריב: בייבוא לא נדרש התהליך.

יפעת קריב: לארץ אפשר להביא הכול ולחוץ לארץ לא.

שרן השכל: אם הרעלנים האלה לא נדרשים לוולידציית ניקיון, על אחת כמה וכמה - - -

יובל לנדשפט: השימוש במילה ולידציית ניקיון, ולידציית ניקיון היא לא שם קוד לסדר פסח כללי.

יובל לנדשפט: זאת מילה שהוכנסה.

יובל לנדשפט: המילה נכונה אבל הוכנסה במקום הלא נכון ובהקשר לא נכון.

יובל לנדשפט: במפעל מסוים ייצרו מוצר לשוק הישראלי, אצווה.

יובל לנדשפט: האצווה בסוף נפסלה כי כמות הרעלנים שם גבוהה, כמות הבקטריות או משהו אחר.

יובל לנדשפט: אצוות הניקיון היא חלק מסיום של ייצרו של כל אצווה.

יובל לנדשפט: המפעל עושה את זה ממילא.

יובל לנדשפט: המפעל ממילא עושה את זה.

שרן השכל: אז לא צריך את ולידציית הניקיון.

יובל לנדשפט: נכון.

שרן השכל: אז לא צריך גם את ההפרדה.

יובל לנדשפט: זה לא נכון.

שרן השכל: למה?

יובל לנדשפט: בואי ניקח למשל מפעל אריזת תפרחת.

יובל לנדשפט: ניקח דוגמה פשוטה.

יובל לנדשפט: פס יצור של אריזת תפרחות וסגירתן בסוף באריזה מסוימת.

יובל לנדשפט: כאשר המוצר הזה מיוצר, בתהליך הייצור שלו, נלקחות ממנו בדיקות, הוא מיוצר במוצרים וחומרים בניקיונות מסוימים שעל פי דעתנו, מפחיתים את הסכנה לבריאות הציבור.

יובל לנדשפט: זה על פי הנהלים שאנחנו קבענו והם חלק מנהלי האיכות של המפעל.

יובל לנדשפט: כאשר המפעל מייצר על פי נוהלי איכות של טימבקטו, מדינה אחרת שחתומה על האמנה, ואינני יודע מה הם בכלל, אני חייב שתהיה שם הפרדה ואמרנו שהפרדה בשפה שלנו כוללת שלושה דברים: תהליכית, אמצעים חומרים, זמן ופרסונל.

יובל לנדשפט: פרסונל, אמרנו, ברגע שמפרידים זמן, שלא יהיה באותו זמן.

יובל לנדשפט: זה ברור לכולם.

יובל לנדשפט: שיהיה מיקום אחר – אמרנו שתוך כדי תהיה הפרדה.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים הפרדה.

שרן השכל: אני לא רוצה הפרדה.

יובל לנדשפט: הבנתי.

יובל לנדשפט: על מנת להוריד את ההפרדה, לתת שבחדר מסוים תהיה משמרת בוקר לשוק הישראלי ומשמרת ערב לשוק בטימבקטו לפי נהלים אחרים.

שרן השכל: נהדר.

שרן השכל: בכל מקרה הם צריכים את ולידציית הניקין.

שרן השכל: בכל מקרה הם צריכים לנקות את הפס.

יובל לנדשפט: צריך תהליך ניקיון.

יובל לנדשפט: לא צריך ולידציית ניקיון אלא תהליך.

גולן ביטון: אין לנו בעיה עם הפרדה תהליכית.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: במקום ולידציית ניקיון, אנחנו הפרדה תהליכית.

שרן השכל: חייבים להגדיר בחוק מה זה ה]פדה תהליכית.

יובל לנדשפט: הפרדה תהליכית שאושרה על ידינו.

שרן השכל: תרשמי הפרדה תהליכית.

ענת מימון: אנחנו צריכים להגדיר בחוק.

ענת מימון: אנחנו לא יכולים שנדרשת הפרדה תהליכית בלי להגדיר אותה.

שרן השכל: הפרדה תהליכית על פי נוהל פנימי.

יובל לנדשפט: הפרדה תהליכית המאושרת על פי נוהל GMP.

שרן השכל: זה כתוב ב-106 או ב-108?

יובל לנדשפט: ב-GMP.

יובל לנדשפט: זה מפעל.

יובל לנדשפט: GMP זה אותו נוהל של תהליך.

יובל לנדשפט: יש לו תהליך ניקיון, עשה אותו.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: על פי הנוהל הקבוע.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: קיבלנו.

רננה מיסקין: שיהיה ברור שאם ההפרה התהליכית היא לא קיימת - - -

שרן השכל: אבל היא חייבת להיות קיימת.

שרן השכל: בכל מפעל יש.

קריאה: הוא לא עומד בתנאים.

רננה מיסקין: הפרדה צריכה להיות במובן המהותי.

רננה מיסקין: זה מה שמעניין אותנו.

גולן ביטון: יש לכם את האנשים שבודקים את זה.

רננה מיסקין: אני מסבירה את יובל.

יובל לנדשפט: אני אסביר בשפת העם.

יובל לנדשפט: אם ב-GMP שלכם יהיה פרק למשמרת בוקר ישראלית ומשמרת ערב בטימבקטו כשיש לכם הפרדה תהליכית וזה מוגדר בנהלי האיכות שלכם, ב- GMP שמאושר על ידינו, אם הניקיון הזה מאושר על ידינו, בסדר אם הוא לא מאושר על ידינו, הוא מסכן את בריאות הציבור, לא יהיה לך GMP.

גולן ביטון: אין בעיה.

עילם שניר: אני חייב להגיד שהחלטת הממשלה 224 - ברור שכמובן הוועדה סוברנית לשנות את מה שקבוע בהחלטת הממשלה – דיברה על כמה היבטים של ההפרדה ונאמר הפרדה מלאה.

עילם שניר: לא נאמר שם הפרדה פיזית אבל נאמר הפרדה מלאה ונאמרה התכלית של ההפרדה.

עילם שניר: אני חושב שבחקיקה ראשית יש מקום לכתוב מה התכלית של ההפרדה ולא להתחיל להגיד נוהל.

עילם שניר: יכול להיות שאפשר להגיד כפי שקבע המנהל או להפנות – כמו שעשיתם בתוספת – לאיזשהו נוהל נקוב, כפי שיתעדכן מעת לעת או משהו כזה.

עילם שניר: ההחלטה קובעת ש"ייצור של מוצרי קנאביס וחומרי גלם" – אגב, התייחסו גם לחומרי הגלם – "שאינם עומדים בתקני האיכות" – הכוונה היא למקומיים – "ייעשה בהפרדה מלאה מייצור של מוצרי קנאביס וחומרי גלם העומדים בתקני האיכות.

עילם שניר: ההפרדה הזאת תיעשה על מנת למנוע הילוך צולב בין מוצרי הקנאביס וחומרי הגלם השונים" – שזו בעצם התכלית – "ואם המוצר אינו עומד בתקני האיכות, אך ורק מאחר שהמוצר נארז", כתבו שלא תידרש הפרדה ונכתב גם שזה לא גורע מדרישות הפרדה בהקשרים של בטיחות.

שרן השכל: התכלית היא בעצם מה שאנחנו קובעים כאן.

שרן השכל: בכל מקרה צריכים לעמוד בתנאים האלה.

עילם שניר: ברגע שאתם אומרים הפרדה תהליכית - - -

שרן השכל: הפרדה תהליכית על מנת לוודא.

רננה מיסקין: ומניעת הילוך צולב.

יובל לנדשפט: כתוב כאן ש"הפרדה זאת תיעשה על מנת למנוע הילוך צולב בין מוצרי הקנאביס וחומרי הגלם השונים".

ענת מימון: אמרנו מפורשות שממילא לא יופץ קנאביס כזה בישראל.

ענת מימון: זאת בדיוק התכלית.

שרן השכל: אפשר להוסיף את העניין של התכלית של ההפרדה.

עילם שניר: התכלית יכולה לבוא לידי ביטוי בהגדרה.

עילם שניר: כשאתם אומרים הפרדה, אתם אומרים הפרדה לעניין זה וכולי.

יפעת קריב: מכיוון שלא יושבים בחדר אנשי QA, נבקש לאשר את המשפט הזה מול אנשי QA ולראות שהוא אכן נכון ואפשרי.

שרן השכל: לא הייתה פעם אחת שפניתם לוועדה ולא נעניתם גם על ידי היועצת המשפטית וגם על ידי מנהלת הוועדה.

יפעת קריב: נכון.

שרן השכל: נראה לי גם יום ולילה.

יפעת קריב: ברור.

שרן השכל: ברגע שאתם שולחים לנו הערות, אנחנו מתייחסים.

יובל לנדשפט: אתי פלר, ראש הרשות הישראלית להסמכת מעבדות, ביקשה לדבר על הסעיף הזה.

יובל לנדשפט: היא אומרת: ולידציה היא לא מילה בעברית.

יובל לנדשפט: חשוב לכתוב תיקוף הפרדה תהליכית.

יובל לנדשפט: היא ביקשה לומר מילה בדיוק עלה הסעיף הזה.

יובל לנדשפט: היא ב-זום.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: תעלו את אתי פלר.

עילם שניר: אם אני יכול לסיים את דבריי.

עילם שניר: אני חושב שלפן של החלטת הממשלה שדיבר על מתי, לא התכוונו לעשות הפרדה.

עילם שניר: בהחלטת הממשלה נתנו ביטוי גם למצבים של אריזות, דברים שלצורך העניין לא מצריכים הפרדה כדי לא להכביד, ואני חושב שגם לזה אפשר לתת איזשהו ביטוי.

עילם שניר: לגבי הפניה לנוהל ספציפי, נראה לי שצריך לומר כפי שקבע המנהל מעת לעת ואולי להפנות לנוהל בתוספת.

יובל לנדשפט: אתי הציעה כאן שלוש מילים: תיקוף ההפרדה התהליכית.

עילם שניר: מישהו צריך לקבוע אותו.

יובל לנדשפט: התיקוף הוא בנהלים של ה-GMP.

גולן ביטון: אם אתה עושה תיקוף, זה נוהל חדש.

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: אפשר לתקף את ה-GMP.

עילם שניר: בהצעת החוק יש התייחסות לנהלים שונים גם בתוספת.

עילם שניר: יכול להיות שאפשר לציין במפורש ולהגיד כפי שיתעדכן מעת לעת.

עילם שניר: ברור שהדברים צריכים להיות דינמיים.

שרן השכל: בבקשה, אתי פלר.

שרן השכל: ב-זום.

אתי פלר: בוקר טוב לכולם.

אתי פלר: תודה על ההזדמנות להביע את דעתי.

אתי פלר: אני חושבת שיובל הקריא כבר את מה שרציתי לומר אבל אני מבקשת להדגיש.

אתי פלר: בתחומים אחרים, המפעלים הם מפעלים ישראלים, קרי, כל מה שקשור לאיכות סביבה, בטיחות העובדים וכולי – חייבים לעמוד בחקיקה הישראלית ובחלק מהמדינות גם נדרשת הצהרה בעת הייצוא שאכן עמדנו בכל הדרישות של בטיחות ואיכות סביבה.

אתי פלר: יחד עם זאת, חשוב שהחקיקה תדבר בעברית והמילה העברית לוולידציה היא תיקוף שממילא נעשה בכל המפעלים.

אתי פלר: כשמייצרים, בין מוצר אחד למוצר שני, מנקים, עושים בדיקות משטחים, לפעמים גם בודקים את העובדים, כך שחשוב מאוד להתייחס לנושא הזה.

אתי פלר: בכל מפעל נהלי הניקיון הם חלק בלתי נפרד ממערך האיכות.

אתי פלר: ברגע שכתבנו את ההגדרות G משהו, הרי ממילא המשמעות היא שצריך להטמיע מערך איכות בין אם בגידול, יצוא, אריזה וכל מערך איכות חייב לכלול תיקוף של תהליכי העבודה בכלל, והבטיחות והניקיון בפרט.

אתי פלר: תודה רבה.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: גם דנה בר-און ביקשה להתייחס לסעיף (3).

שרן השכל: בקשה להעלות אותה ב-זום.

דנה בר-און: שלום, בוקר טוב לכולם.

דנה בר-און: תודה על הזכות להתייחס.

דנה בר-און: בסעיף הזה חשוב לציין שעיקר הבעיה שנוצרת - כמו שאפשר לסכם בצורה מאוד קצרה את כל הדיון שהתרחש כאן – נובעת מההבדל בין התקינות.

דנה בר-און: חשוב להבהיר מה המשמעות של התקינות בשטח ומה התוצאה המעשית של כל מה שדובר כאן.

דנה בר-און: התוצאה המעשית היא שהשקעה שתידרש, הן מצד המפעלים, בעיקר, אבל גם מצד המגדלים על מנת לייצר שני פסי ייצור נפרדים על מנת לייצר מוצרים שמתאימים רק לחוץ לארץ כי יש להם אינטרס לייצא ויש רצון לפתח את השוק הזה, ובמקביל פס מוצרים שמתאים לייצור בארץ, יפגע משמעותית בהיקף הייצור שנועד לארץ.

דנה בר-און: מדובר כאן גם בתוספת עלויות, מדובר כאן בשוק קטן יחסית בארץ אל מה שפתוח בכל העולם.

דנה בר-און: מן הסתם אם אני כרגע יצרן, אני אעדיף להשקיע בשוק הגדול.

דנה בר-און: כל עוד אנחנו נמצאים כרגע במצב שאין שום ביטחון למטופל הישראלי, לא ברצף טיפולים, לא בעלויות ולא בשום צורה, אנחנו באים ואומרים שאנחנו נסכן את כל זה על ידי זה שאנחנו נפתח את השוק העולמי בתקן שהוא שונה מהתקן בארץ, נדרוש תקינה כפולה, נעמיד בפני היצרנים איזושהי בחירה ומה שיקרה בסופו של דבר זה שלא יהיו השקעות בשני פסי ייצור, לא יהיו השקעות בתהליך הניקיון כל הזמן כדי להחליף פס ייצור, לא יהיו משמרות שצריכים להחליף ביניהם כל הזמן.

דנה בר-און: לא.

דנה בר-און: יעדיפו להשקיע בפס יצור אחד רציף לשוק הגדול שהוא שוק הייצוא.

דנה בר-און: מה שיקרה זה שיהיה מחסור בצד המקומי, תהיה עליית מחירים כתוצאה מהתגברות הביקוש על ההיצע, וכתוצאה מזה שהמוצר העיקרי יהיה שוב פעם יבוא.

דנה בר-און: אנחנו חושבים בלי איזה שהן הבטחות – בין אם זה להבטיח להקדיש חלק מסוים ממחזור הייצור לארץ, בין אם להבטיח עלויות בארץ – שימנעו מצב של מחסור בתוצר מקומי, לסעיף הזה אסור לעבור וזה בנוסף לעובדה שאנחנו דורשים את ההצמדה של התקינה בארץ לתקינה שמקובלת באירופה אבל לזה אני אשמח להתייחס כשנגיע לפרק המתאים.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני לא מסכימה עם הדברים האלה.

שרן השכל: אני אומר אמנם בזהירות אבל יש כרגע מאבק גם של המפעלים במדינת ישראל שפועלים כדי לעצור את הייבוא משום שהם טוענים שיש כמות כפולה של קנאביס שגם מיוצרת כאן בישראל וגם מיובאת.

שרן השכל: במידה והתעשייה הישראלית תתחיל לעשות שרירים ולייצא את כל התוצרת, אין בעיה לפתוח את הייבוא בצורה גורפת ולייבא את כל התוצרת למדינת ישראל.

שרן השכל: כלומר, אין כאן איזה שהן מגבלות מסוימות.

שרן השכל: בסופו של דבר יש סוג של דרישה במדינת ישראל ולכן הדבר הזה או התיאוריה שבעצם המפעלים והמגדלים יעצרו את הייצור כאן למטופלי מדינת ישראל, אני חושבת שהוא לא נכון.

שרן השכל: גם משיח שלי עם לא מעט מפעלים שדיברו על כך שברגע שניתנת להם האפשרות לייצא, כן, זה שוק הרבה יותר גדול.

שרן השכל: זה לא שהם עכשיו לוקחים את מה שיש להם ומעבירים את זה החוצה אלא הם מתרחבים.

שרן השכל: הם יגדלו יותר, הם ייצרו יותר ולכן גם עלות הייצור הולכת לרדת.

שרן השכל: כאשר מייצרים כמות גדולה יותר, העלות לאט לאט פוחתת שיש כאן איזשהו פס שעובד.

שרן השכל: מעבר לזה, הרבה מהפעלים ומהמגדלים רואים את הקהילה של מטופלי מדינת ישראל ואזרחי ישראל ויש המון מקרים בהם הם אפילו נרתמים ומשלמים בעצמם או נותנים בסכומים באמת קטנים למטופלים במדינת ישראל.

שרן השכל: אפילו עלו כאן גם הצעות להקמת קרן למען מטופלי מדינת ישראל.

שרן השכל: קשה לי להאמין שזו תהיה הסיטואציה.

שרן השכל: אם נגיע למצב כזה, תאמינו לי שלא תהיה בעיה להעביר כאן חקיקה.

שרן השכל: יש כאן 120 חברי כנסת שהדבר שעומד לנגד עינינו הוא קודם כל המטופלים במדינת ישראל.

אריאל גרופר: לשכת עורכי הדין, מחוז תל אביב.

אריאל גרופר: , הוועדה לענייני קנאביס.

אריאל גרופר: שאלת הבהרה.

אריאל גרופר: תיקנו את סעיף (3) ורשמנו שלא מחויב לעמוד בתקן GMP-IMC, זה אומר שהוא מחויב לעמוד ב-GAP-IMC.

אריאל גרופר: זה אומר שהחוות לא יוכלו לייצא\?

שרן השכל: הוא מחויב לעמוד ב-GAP.

אריאל גרופר: אם כן, איך חווה יכולה לייצא?

רננה מיסקין: מוצרים שעומדים בתקן הגידול.

גולן ביטון: חווה יכולה לייצר מוצרים.

גולן ביטון: היא לא יכולה לייצא.

יובל לנדשפט: היא יכולה לייצא חומרי גלם.

יובל לנדשפט: ברגע שזה בשקית, היא יכולה לייצר.

אריאל גרופר: רק להבין.

אריאל גרופר: זה אומר שאם אני רוצה לייצא ללקוח, בהנחה שאני יכול, תפרחת ב-30 אחוזים פלוס, מה שכאן אסור, האם מותר או אסור?

שרן השכל: יש לחץ מטעם הוועדה, וזה עדיין לא סגור, נצטרך לנסות ולראות אם אנחנו מצליחים לסגור את זה, אבל אני אומרת שנכון לעכשיו חברי הוועדה שאמורים להצביע על החוק הזה מעוניינים להוסיף כאן תוספת לעניין היכולת לתת תקן אירופאי או קנדי, גם לגידול, כלומר, עמידה באותם תקנים.

שרן השכל: האם זה יעבור או לא יעבור, נושאים פוליטיים, ראשי מפלגות – אני שמה כרגע בצד.

שרן השכל: יש שיח בעניין הזה.

אריאל גרופר: היום, למיטב ידיעתי והבנתי, יש הגבלה על כמות ה-THC המותרת בתפרחות.

אריאל גרופר: האם אני יכול הים לייצא תפרחות עשירות ב-THC מעל מה שמותר בחווה ולייצא אותן או שיהיה לי מותר לייצא רק תפרחות שעומדות בתקן GAP-IMC.

שרן השכל: GAP.

שרן השכל: כן.

ענת מימון: לפי הנוסח, לכאורה לא.

יובל לנדשפט: כל מוצר שמדינת היעד רוצה שהמפעל ייצר לה והיא אומרת בהיתר הייצוא - - -

שרן השכל: השאלה היא אחרת.

שרן השכל: השאלה היא האם גידול תפרחת עם THC 40-30, מותרת על פי התקן GAP.

רננה מיסקין: האם GAP מתייחס לריכוז ה-THC.

יובל לנדשפט: ב-GAP מגדל מגדל את אותם זנים, קווים, שהוא בחר לגדל.

שרן השכל: השאלה עד מתי הוא מגדל אותם.

יובל לנדשפט: הוא מגדל אותם עד תפרחת.

יובל לנדשפט: יודעים את התוצרת הסופית של החומר.

יובל לנדשפט: אם מגדל מגדל 18 אחוזים, הוא יודע שזה יוצא לו 18 אחוזים?

יובל לנדשפט: לא לשכוח שתלוי מאוד באיזה שיטה הוא בודק כי אנחנו חושבים ששיטת KF היא המדויקת והנכונה.

שרן השכל: שאלתי האם התקן GAP מאפשר גידול למשל של THC-30.

גולן ביטון: התקן לא קובע את כמות ה-THC.

גולן ביטון: הפרח קובע את כמות ה-THC.

גולן ביטון: התקן, אתה יכול לגדל מה שאתה רוצה.

גולן ביטון: מה שיוצא לך בסוף, זה בבדיקה.

יובל לנדשפט: נכון.

שרן השכל: ברגע שאתה בודק וה-THC יוצא 30, האם על פי תקן GAP אתה מחויב להשמיד את התוצרת?

יפעת קריב: כן.

יובל לנדשפט: הוא יכול לשלוח את זה למפעל.

יפעת קריב: אתה מחויב להשמיד את התוצרת.

יובל לנדשפט: פעם שלישית שאת כבר על חוסר מקצועיות.

יובל לנדשפט: עד כאן.

יפעת קריב: אתה יכול להוציא THC-30 לשוק?

יובל לנדשפט: אני אסביר.

קריאה: זה לא אומר שאת צריכה להשמיד.

יפעת קריב: אתה יכול להוציא THC-30 לשוק?

יפעת קריב: תגידו לי כדי שאני אדע.

אריאל גרופר: אני לא יודע.

אריאל גרופר: אני שואל מה קורה אם עשיתי בדיקות מעבדה וה-THC הוא 30.

יובל לנדשפט: בשוק הישראלי – לא.

יפעת קריב: הוא שאל על ייצוא.

יובל לנדשפט: המפעל יכול לייצא את זה.

אריאל גרופר: אם כן, אני יכול רק דרך המפעל.

אריאל גרופר: למה אני לא יכול להוציא באלקים עם 30 אחוזים?

יובל לנדשפט: תקן GAP לא עוסק בכמות חומר פעיל.

אריאל גרופר: אני שואל שאלה פשוטה.

אריאל גרופר: יש לי בחווה באלקים עם THC-30.

גולן ביטון: סליחה, השאלה הזאת לא רלוונטית.

אריאל גרופר: אני רוצה לשאול את השאלה הלא רלוונטית.

שרן השכל: אני מבקשת לא להתפרץ.

שרן השכל: נתתי את זכות הדיבור לאריאל וכולם מתפרצים לו לשאלה.

שרן השכל: הוא ישב כאן במשך שעתיים בשקט וכולם דיברו.

אריאל גרופר: שאלה פשוטה.

אריאל גרופר: יש לי היום באלק ואני עשיתי בדיקות מעבדה, עמדתי בכל מה שצריך וה-THC שלי הוא 35 אחוזים.

אריאל גרופר: החומר הזה, אני רוצה לקחת אותו ולייצא אותו ישירות מהחווה.

אריאל גרופר: לא רוצה לעבור דרך המפעל.

אריאל גרופר: אני יכול או לא יכול?

שרן השכל: הוא עומד בתקן GAP?

שרן השכל: יובל.

יובל לנדשפט: אתה יכול לא לייצר בארץ מוצר אלא לייצא אותו לחוץ לארץ.

רננה מיסקין: בואו נגיד את זה הכי פשוט.

רננה מיסקין: נוהל ה-IMC-GAP שהוא מחייב את כל מה שמגודל בישראל, כולל מה שבסופו של דבר יהיו מוצרים שלא מותרים לשיווק בישראל אלא רק לייצוא.

רננה מיסקין: אם אנחנו מדברים רק על הדרישות של ה-IMC-GAP, למיטב הבדיקה שערכתי עכשיו בנוהל ה-GAP ומה שיובל זוכר – ואם נגלה שטעינו, נחזור אליכם ונתקן את עצמנו - לא מתייחס לריכוז ה-THC בשלב הזה.

רננה מיסקין: הוא לא מגביל.

רננה מיסקין: הוא רק אומר שצריך למדוד אותו.

רננה מיסקין: ולכן, אתה מדבר על יצוא חומר גלם בשלב הזה, לדעתי זה מה ששאלת.

אריאל גרופר: על תפרחות.

אריאל גרופר: כן.

רננה מיסקין: לא.

רננה מיסקין: יש הבדל בין לייצר חומר גלם ולייצא מוצרים מוגמרים.

רננה מיסקין: אתה שאלת על חווה.

רננה מיסקין: אני עונה לך על חומר גלם.

יובל לנדשפט: החווה תוכל לייצא.

גולן ביטון: ברשותכם.

גולן ביטון: אריאל, זה מאוד פשוט.

גולן ביטון: אם אתה גידלת 35 אחוזים THC - - -

שרן השכל: גולן, חבל על הזמן.

שרן השכל: אנחנו עוד מעט נצטרך לסיים.

גולן ביטון: אני בא להגיד לו שזה אפשרי.

שרן השכל: יובל כבר ענה לו ואמר לו שזה אפשרי.

שרן השכל: הסיפור נגמר.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: סיימנו את סעיף (4).

שרן השכל: ייצור של קנאביס המיועד לייצוא בלבד ייעשה.

ענת מימון: תוך הקפדה על הפרדת.

ענת מימון: ..

ענת מימון: על פי הנוהל של ה-...

יובל לנדשפט: תוך תיקוף ההפרדה התהליכית.

שרן השכל: תיקוף ההפרדה התהליכית.

שרן השכל: אנחנו נזקק את זה וננסח את זה.

שרן השכל: כמובן זה יוגש להערות.

יובל לנדשפט: תוך תיקוף ההפרדה התהליכית, ואם רוצים אם רוצים להוסיף את מה שכתוב בהחלטת ממשלה, זה יהיה תוך תיקוף ההפרדה התהליכית והפרדה זו תיעשה על מנת למנוע ערבוב צולב.

רננה מיסקין: גם אמרנו שזאת תהיה הפרדה תהליכית שאושרה בנוהל GMP.

יפעת קריב: זה מבטל את החלטה 224.

יפעת קריב: נכון?

יפעת קריב: את הסעיף בהחלטה.

רננה מיסקין: למיטב ידיעתי, כן.

יפעת קריב: זה מבטל את הסעיף שנכתב בהחלטת הממשלה.

רננה מיסקין: החלטת ממשלה לא תסתור חקיקה ראשית.

רננה מיסקין: היא לא יכולה.

רננה מיסקין: זה מבטל.

יפעת קריב: רציתי לוודא את זה במאה אחוזים.

יובל לנדשפט: זה מבטא את החלטת הממשלה.

שרן השכל: תוודאו ותחזרו אלינו.

שרן השכל: אני רוצה להמשיך לסעיף (5).

ענת מימון: סעיף (5) הוא הצהרה שהוא צריך למסור.

ענת מימון: "בעל רישיון מסר למנהל או למי שהוסמך לעניין זה הצהרה בדבר ייצוא קנאביס בהתאם לנוהל שיפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות ובה יודיע בעל הרישיון על כוונתו לייצא קנאביס המיועד לייצוא בלבד".

ענת מימון: להבנתי ביקשנו שהוא יצרף את המסמכים שמעידים על היתר היבוא ויקבל אישור לייצא את המוצרים בהתאם להוראות.

רננה מיסקין: נראה לי שהסעיף לא אומר את מה שאמרת עכשיו.

ענת מימון: אמרתי ואני מוסיפה בהתאם למה שדובר בתחילת הישיבה, שבהמשך הוא יהיה צריך להמציא את המסמכים.

שרן השכל: אנחנו צריכים נוהל שיפורסם באתר והנוהל כתוב כאן.

רננה מיסקין: אנחנו אומרים שוב ושוב שלקבוע הסדרים בחקיקה ראשית, את הדברים הפרטניים, זה לא נכון.

קריאה: סעיף (5) הוא סעיף מיותר.

מתן כהנא: זה משתמע כמו איזושהי הצהרה, יותר הצהרת כוונות של מישהו שרוצה ליצר מוצרים, עוד לפני שאנחנו מגיעים לשלב של הייצוא שצריך להיעשות בהיתר יצוא קונקרטי למשלוח מסוים.

מתן כהנא: כאן יש משהו שהוא כללי יותר להצהרת כוונות שאני מתכוון לייצא.

ענת מימון: אנחנו לא מורידים את הסעיף אלא אנחנו הופכים אותו לסעיף שהוא כולל לגבי הכול.

ענת מימון: אנחנו אומרים שהוא צריך להודיע שהוא מתכוון לייצא ולקבל היתר ייצוא.

ענת מימון: אישור שהוא יכול לייצא.

מתן כהנא: זה יופיע בסעיפים הכלליים.

ענת מימון: זה מה שאמרתי.

יפעת קריב: חברת הכנסת, אנשים בווטסאפ מבקשים שוב את הניסוח הסופי של סעיף (4).

יפעת קריב: הוא לא היה מובן באינטרנט.

ענת מימון: "הליך ייצור של קנאביס או מוצרי קנאביס המיועדים לייצוא בלבד ייעשה תוך הקפדה על הפרדה תהליכית בתהליכי הייצור" ואנחנו נגדיר שהפרדה תהליכית היא על פי נוהל פנימי של ה-GMP ושתכלית ההפרדה היא למנוע הילוך צורב.

יפעת קריב: אנשים מוטרדים המילה הפרדה.

אריאל גרופר: שוב, זה לא רק לי ה-GMP אלא גם לפי ה-GAP.

רננה מיסקין: לא.

רננה מיסקין: הפרדה היא גישה מהותית.

רננה מיסקין: זה שהם מוטרדים ואתם לא מסכימים, הכול בסדר.

רננה מיסקין: מותר.

יפעת קריב: בקבוצה כולם כותבים תדברו על המילה הפרדה.

רננה מיסקין: בסדר, תדברו.

ענת מימון: הפרדה תהליכית.

שרן השכל: אנחנו מזקקים ומנמקים את זה, כשזה כבר קבוע בנוהל, כמו שאתם מנקים כל אצווה ואצווה.

שרן השכל: המטרה היא לקבוע שהנוהל יהיה אותו סוג ניקיון, כמו שאתם מנקים בין אצווה לאצווה.

אריאל גרופר: זה יהיה ג- ב-GAP וגם ב-GMP.

גולן ביטון: ב-GAP אתה לא יכול כי אין ולידציית ניקיון.

יובל לנדשפט: אין ולידציית ניקיון.

רננה מיסקין: זה שיש נוהל למפעל, זה לא אומר - - -

שרן השכל: אבל אתם מאשרים את זה ברישיון.

שרן השכל: בנהלים שלהם.

יובל לנדשפט: בנוהל ה-GMP מאושר.

שרן השכל: זה כבר מאושר תוך כדי הרישיון.

יובל לנדשפט: תהליך הניקיון בין אצוות הוא חלק מה-GMP.

שרן השכל: השאלה הייתה אם זה מאושר על ידכם.

שרן השכל: אתה אומר כחלק מתהליך הרישיון, זה מאושר.

יובל לנדשפט: כחלק מתהליך הרישיון בישראל.

יובל לנדשפט: נבדק ה-GMP של המפעל.

יובל לנדשפט: נבדק בתחילתו ואחר כך פעם בשנה.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: חזרה לסעיף (5).

ענת מימון: הסברתי שסעיף (5) כמו שהוא לא יישאר כי כרגע הוא חוסה תחת הגג של התנאים הוא יהפוך להיות מעין סעיף גג.

שרן השכל: צריך לרשום שם שמשרד הבריאות יפרסם את המסמכים הנדרשים באתר האינטרנט והמסמכים כמו שקבענו אלה הצהרה פלוס היתר יבוא.

שרן השכל: הוא יפרסם את זה באתר האינטרנט שלו ובעל רישיון יגיש ליק"ר את המסמכים על מנת לקבל היתר יצוא.

מתן כהנא: באתר היק"ר יש את המסמכים של הייצוא הכולל, גם של כל הסמים האחרים ולא רק של הקנאביס.

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: באתר היק"ר יש רק נוהל ייצוא קנאביס ויבוא קנאביס.

יובל לנדשפט: גם גולן אמר.

יובל לנדשפט: הוא גם יבואן וגם יצואן.

עילם שניר: אני אשמח להבהרה לגבי הסעיף הזה.

עילם שניר: אם אנחנו אומרים שצריך לצרף את המסמכים, על איזה שלב אנחנו מדברים?

רננה מיסקין: לקבלת היתר ייצוא.

עילם שניר: כן, אבל דובר על כך שיש לך היתר ייצוא ויש את ההיתרים הספציפיים.

רננה מיסקין: לא.

רננה מיסקין: זה רק היתר ייצוא.

יובל לנדשפט: אין היתרים ספציפיים.

שרן השכל: אנחנו קובעים שהם צריכים להגיש את שני המסמכים האלה.

עילם שניר: אני אבהיר את כוונתי.

עילם שניר: נניח שה רוצים לשלוח משלוח מסוים לגרמניה או למדינה אחרת, צריך היתר ייצוא.

עילם שניר: הסעיף הזה רק מדבר על איזה מסמכים הוא צריך להגיש בכל פעם שהוא צריך את ההיתר?

רננה מיסקין: כן.

עילם שניר: זאת המטרה?

רננה מיסקין: כן.

ייובל לנדשפט: באמת איך שזה כתוב, זה קצת מקשה.

ענת מימון: אבל אמרנו שנשנה את איך שזה כתוב.

יובל לנדשפט: נכון.

יובל לנדשפט: לשנות.

שרן השכל: תנסחו את זה.

שרן השכל: אני עוברת לסעיף 33.

ענת מססה קינן: אם אפשר לפני כן.

ענת מססה קינן: עורכת הדין טל פז מהמשטרה רוצה להוסיף משהו לגבי החלק הזה, לגבי אחד התנאים.

ענת מססה קינן: אם אפשר לתת לה, היא ב-זום.

שרן השכל: את מדברת על סעיף 33 או על סעיף (5)?

ענת מססה קינן: אנחנו מציעים סעיף קטן (6).

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: עורכת הדין טל פז.

טל פז: צוהריים טובים.

טל פז: מצטערת שלא יכולתי להגיע לדיון.

טל פז: כל הילדים חולים בקורונה.

טל פז: חשובה לנו לגבי האריזות הנפרדות ההבחנה בין הקנאביס שישווק בתוך הארץ לבין הקנאביס שמיועד לייצוא, האריזות החיצוניות חייבות להיות שונות בגלל העובדה שאנחנו צריכים בסופו של יום שתהיה לנו דרך לאכוף את זה.

טל פז: ככל שתהיה זליגה כמו שתיארנו קודם לכן ואנחנו באמת נמצא את אותן אריזות, תהיה לנו יכולת להבין ולהבחין שמדובר בקנאביס שמיועד לייצוא שלמעשה זלג.

שרן השכל: יש בעיה שעל האריזה יהיה כתוב מיועד לייצוא בלבד?

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: אין צורך.

יובל לנדשפט: אין צורך להקשות על היצואנים.

יפעת קריב: הגברת טל פז, היום בטלגרס את קונה את האריזות של כולנו בלי בעיה, בחיקויים אחד לאחד.

טל פז: אני בטח לא רוצה לפתוח פתח נוסף לעוד דרכים נוספות.

טל פז: אני לא חושבת שזה מקשה בצורה בלתי רגילה לכתוב שהחומר הזה מיועד לייצוא.

יפעת קריב: יש כל כך הרבה רגולציה על האריזות.

יפעת קריב: אנחנו נגיע לפרק הזה אבל זה מטורף.

יפעת קריב: בואו נשאיר את זה לפרק ההוא.

שרן השכל: כאשר היום מייצאים, אתם מייצאים את זה באריזות מקוריות?

יפעת קריב: זה משתנה לפי מדינת היעד.

יפעת קריב: לפחות אצלנו יש מדינה שביקשה ממש את האריזה המדויקת לישראל אחד לאחד ואין שום הבדל ויש דמינה שזה היה ב-באלק ואלה עוד היו ייחורים.

יפעת קריב: זה תלוי בדרישת מדינת היעד.

יפעת קריב: המדינות היותר אירופאיות רוצות משהו שמיוחד לאירופה ומדינות אחרות בעולם, לא אכפת להן לקבל בדיוק כמו בישראל אלא להיפך.

יובל לנדשפט: כמו שאם מישהו מייבא לישראל, הדרישה שלנו היא שעל המוצר למשל תהיה תווית בעברית כדי לא להטעות את המטופלים וכך באמת עושים.

יובל לנדשפט: אני חושב שמקצועית, טל, זה לא נכון להכריח אותם לסמן את המוצרים בצורה שונה.

יובל לנדשפט: יחד עם זאת אני מבין את מה שאומרת עמיתתנו ואני חושב שככל שיש באמת מוצרים שמיועדים לייצוא, כאן צריך יהיה לשנות, שריכוז ה-THC בהם גבוה או שיש משהו ואז אנחנו נדע שהם מיועדים לייצוא, אז מה?

יובל לנדשפט: הרי היום מזייפים אריזות.

יובל לנדשפט: אנחנו יודעים, גם מודיעים לנו כאלה שתפסו אריזות, ואנחנו רואים שזאת אריזה שנחזית להיות של המגדל והיא לא של המגדל אלא היא מיוצרת בשוק השחור וזה כאילו של המגדל.

יובל לנדשפט: אני חושב שלגבי האריזה, אלה סתם עלויות מיותרות.

טל פז: אני לא מחווה את דעתי היבטים מקצועיים רפואיים ולכן אני חושבת שבהיבט הזה תנו לנו את הקרדיט ואת היכולת לאכוף.

טל פז: אני צריכה אינדיקציה קטנה שמדובר בחומר שמיועד לייצוא.

טל פז: קל וחומר אם אנחנו שומעים שיפעת אומרת שהבקשה של המדינות היא שהאריזה תהיה אחת לאחת דומה לאריזות שמשווקות בארץ.

טל פז: זאת היכולת שלנו לאכוף את זה ואני חושבת שזאת מטלה מאוד מאוד קטנה עבור היצרנים.

שרן השכל: אני אקיים דיון פנימי גם עם חברי הכנסת האחרים ונשקול את העניין הזה.

אריאל גרופר: זה סם מסוכן, גם מה שמייצרים לשוק המקומי וגם לחוץ לארץ.

קריאה: אבל יכול להיות THC של 40 לעומת THC של 10.

שרן השכל: המטרה היא לא לסמן את ה-THC אלא לסמן שהמוצר מיועד לייצוא.

יובל לנדשפט: אני חושב שזה יכול להקשות על הייצוא.

יובל לנדשפט: גולן, סליחה שאני אומר משהו בשמכם.

יובל לנדשפט: אתם מקבלים לפעמים הזמנת מוצר מחוץ לארץ והוא לא רוצה שתהיה עליו כוכבית.

שרן השכל: אני אקיים התייעצות עם חברי הוועדה ונחזור בעניין הזה.

שרן השכל: כרגע לא נכניס את זה.

שרן השכל: אני אקיים קודם דיון עם חברי הוועדה ואז נכריע בעניין.

מתן כהנא: אני רוצה לשאול שאלה בקשר לסעיף הזה.

שרן השכל: סעיף (5)?

מתן כהנא: לא.

מתן כהנא: לגבי כל הסעיף, לגבי כל התנאים שנקבעו כאן.

שרן השכל: סעיף 32.

מתן כהנא: מה לגבי החובה שנקבעה בהחלטת הממשלה של יידוע מדינת היעד שהמוצרים האלה לא אושרו על ידי הרגולטור הישראלי?

שרן השכל: אנחנו לא מתייחסים לזה.

קריאה: השאלה אם זה לא צריך להיקבע בנהלים.

רננה מיסקין: אם מדובר על משהו שמיוצר בהתאם לתקינה של מדינת היעד, אם זה מיועד לייצוא למדינה וזה מיוצר בהתאם לדרישות שלה - - -

יובל לנדשפט: שהרשות המוסמכת אישרה.

רננה מיסקין: אם זה מיועד למדינה אחר וזה מיוצר בהתאם לדרישות של אותה מדינה, אנחנו כבר אמרנו שמבחינתנו זה מהווה הצהרה של המדינה שברור לה שזה לא מיוצר לפי הדין הישראלי.

מתן כהנא: למה זה מהווה הצהרה שלה שזה לא מיוחד לפי הדין הישראלי?

שרן השכל: למה אנחנו צריכים את זה?

שרן השכל: למה אנחנו צריכים לרשום את זה?

מתן כהנא: כדי למנוע הטעיות.

שרן השכל: הטעיות של מי?

שרן השכל: של האזרח הצרפתי שעכשיו רוכש כאן קנאביס?

רננה מיסקין: הבהרנו את זה במסגרת הדיונים להחלטת הממשלה.

רננה מיסקין: היא צודקת כי בעולם הפארמה זה לא נראה כך.

רננה מיסקין: בעולם הפארמה - יובל ידע לתאר את זה יותר טוב ממני – זה אן-הרד אוף שיש מוצרים שמיוצרים בלי דרישות או מיוצרים בדרישות שהרגולטור לא מפקח עליהן או שיש רגולטור אחר שמפקח על הייצוא.

רננה מיסקין: אם רגולטור אחר מפקח על הייצוא לאותה מדינה, למשל מלטה, אנחנו יודעים שמלטה יודעת שזה מתאים לדרישות שלה.

רננה מיסקין: אבל אם זה משהו שלא מפוקח על ידי אף אחד ואין אינדיקציה לזה שזה לא מפוקח על ידינו ושזה לא מוצר שתואם לתקינה כלשהי, בפרט לתקינה הישראלית, אז יש חשש להטעיה בגלל שזה כל כך חריג, שזה אירוע לא נורמלי.

שרן השכל: אנחנו לא נתייחס לזה בחקיקה.

ענת מימון: זה מפוקח.

שרן השכל: אף אחד לא יקבל היתר יבוא בלי הוא עבר תהליך של בדיקת נאותות.

מתן כהנא: אני רוצה לציין שזה יכול להיכנס לתוך אותו נוהל פנימי של הדרישות שאומרות מה נדרש לצורך קבלת ההיתר.

שרן השכל: אבל אנחנו לא מעוניינים בזה.

שרן השכל: אני לא מעוניינת עכשיו להתחיל לוודא שמשרד הבריאות הצרפתי קיבל את האזהרה הזאת ממשרד הבריאות כאן.

שרן השכל: אני לא רוצה.

שרן השכל: גם כך הם כמעט על הסף של בלתי אפשרי לייצא משום שהם לא עומדים בתקינה של מדינת היעד.

שרן השכל: עכשיו לבוא ולהקשות עוד יותר אחרי שהם עבר עמדו בתקינה של מדינת היעד, אנחנו לא רוצים.

רננה מיסקין: זה לא להקשות עוד יותר.

רננה מיסקין: אם מדובר בתקינה של מדינת היעד שנותנת אותה מדינה למפעל בישראל, ברור שהיא יודעת שזה לא מיוצר לפי הדרישה הישראלית.

רננה מיסקין: אבל אם זה לא מפוקח על ידה - - -

שרן השכל: אנחנו קבענו שזה צריך לקבל אישור מהרשות המוסמכת.

רננה מיסקין: אבל אישור על ידי הרשות המוסמכת לא אומר שזה מגודל על ידה ושהיא מבינה מה היא מקבלת.

יפעת קריב: אם היא לא מבינה, זאת בעיה שלה.

רננה מיסקין: זה לא בהכרח בעיה שלה.

רננה מיסקין: היא סבורה שמשרד הבריאות מפקח על הדבר הזה.

שרן השכל: חברים, אני סוגרת את הדיון בסעיף (5) ואני עוברת לסעיף 33.

ענת מימון: 33.

ענת מימון: ייצוא חומרי ריבוי ייצוא של חומרי ריבוי של קנאביס ייעשה באישור מראש של משרד החקלאות ופיתוח הכפר ואף אם לא מתקיימות לגביו הוראות פרק זה.

ענת מימון: לעניין זה "חומרי ריבוי של קנאביס" – שתילים, פקעות, זרעים, ייחורים, ותרביות רקמה של קנאביס.

יובל לנדשפט: הייתי מציע כאן להקביל את זה, כי אני לא כל כך מכיר את המילה פקעות, למה שכתוב בהחלטה 224 – צמחים, זרעים, ייחורים, תרביות רקמה וכיוצא בזה.

רננה מיסקין: אני חושבת שכדאי להסביר מה מטרת הסעיף הזה.

רננה מיסקין: מה זה אומר שלא מתקיימות לגביו הוראות פרק זה.

רננה מיסקין: מה זה אומר.

ענת מימון: כלומר, כאשר אנחנו מדברים על נושא של חומרי ריבוי, זה לא צריך לעבור את האישור של המנהל ולא את ההיתר.

שרן השכל: היום במשרד החקלאות יש נוהל לייצוא של זרעים.

שרן השכל: תקנות מאוד מאוד מחמירות.

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: זה נוהל ייצוא שלנו.

יובל לנדשפט: זה עובד ביחד.

ענת מימון: אם זה אותו נוהל, זה בסדר.

רננה מיסקין: אבל כאן כתוב שהוא לא עומד בדרישות אבל זה לא יכול להיות כי גם חומרי ריבוי, אין לנו בעיה שלצורך העניין אם משרד החקלאות רוצה להיות זה שנותן היתר יצוא, תשאלו אותם, אבל היתר הייצוא עדיין יידרש.

יובל לנדשפט: יש להם את ה-GAP של הריבוי.

יובל לנדשפט: דרך אגב, אין כאן בעיה וכבר היום זה קורה.

יובל לנדשפט: במשרד החקלאות.

יובל לנדשפט: משרד החקלאות אחראי על ההיבטים הפיטוסניטריים כלפי מדינת היעד על מנת שזיהום ויראלי שיש בצמח כלשהו לא ישמיד תבואות שלמות של מדינה אחרת.

יובל לנדשפט: זה הנוהל שלו והוא מתואם איתנו.

יובל לנדשפט: כשהוא מסיים את זה, אז זה מיוצא כאילו זה כל קנאביס אחר.

ענת מימון: למה זה סותר את מה שכתוב כאן?

ענת מימון: שניתן אישור ממשרד החקלאות.

שרן השכל: נשמע את משרד החקלאות.

חיים תג'ר: אני מרכז את נושא הקנאביס במשרד.

חיים תג'ר: אני רוצה תאר את המצב שקיים היום.

חיים תג'ר: משרד החקלאות הוא חלק ממשרדי הממשלה שנמצאים בשרשרת הטיפול בנושא קנאביס שמנהלת היק"ר כרשות מוסמכת.

חיים תג'ר: לנו יש את ההיבטים הרגולטוריים שלנו שמשתלבים בתוך התהליך.

חיים תג'ר: על מנת לייצא או לייבא מוצר צמחי לישראל, הוא נדרש ברישיון יצוא או רישיון יבוא ובתעודת בריאות.

חיים תג'ר: כל החלק שלנו מטופל רק בנושאים פיטוסניטריים.

חיים תג'ר: המשמעות היא של העברת מזיקים ומחלות לצמחים בסחר הבין-לאומי.

חיים תג'ר: לא בהיבטים של סם.

חיים תג'ר: שם חלקנו.

חיים תג'ר: נכון להיום, כמו שמגדל רוצה לגדל קנאביס, גם משתלה שרוצה לייצר חומר ריבוי, חייבת באישור של היק"ר.

חיים תג'ר: יש רשימה של המשתלות המאושרות במקביל לרשימה של המגדלים המאושרים.

חיים תג'ר: הם נדרשים לעמוד בתקנים של ה-GAP.

יובל לנדשפט: הם עומדים והם יכולים לייצא כולל שלוש חוות שמייצרות כאן זרעים.

יובל לנדשפט: משרד החקלאות – חיים תיאר נכון – אחראי להיבטים הפיטוסניטריים.

יובל לנדשפט: משרד הבריאות, כיוון שאנחנו המנהל על פי הפקודה, אחראים על היבטים של הייצוא של סם מסוכן.

יובל לנדשפט: דרך אגב, זה גם בייבוא וגם בייצוא בדיוק אותו דבר כי גם מיובא חומר צמחי וגם אז משרד החקלאות נותן את האישור שלו לשחרור מהקרנטינה.

רננה מיסקין: נראה לי שצריך להסיר את התיבה הזאת אם לא מתקיימות לגביה הוראות הפרק.

יובל לנדשפט: אם משרד החקלאות רוצה לקחת על עצמו את סמכות המנהל לעניין ייצוא בכלל של כל החומרים, אנחנו נקיים על זה דיון.

ענת מימון: מה נבדק בהיבט של משרד הבריאות לגבי חומרי ריבוי?

ענת מימון: מה אתם בודקים כשאתם נותנים היתר ייצוא של חומרי ריבוי?

יובל לנדשפט: אנחנו בודקים בדיוק אותו דבר - שהרשות המוסמכת במדינת היעד מכירה את מי שהולך לקבל את זה ואומרת שהוא בסדר, הוא מגדל בעל רישיון ולא שהוא אסקובר נניח.

ענת מימון: למה משרד החקלאות לא יכול לבדוק את זה לגבי מוצרים אחרים?

חיים תג'ר: כיוון שמי שמגדל חומר ריבוי, תחשבי, זה כמו חוות גידול, הוא מחזיק סם מסוכן, הוא מחזיק צמחים, צריך אבטחה, צריך הגנה, צריך שינוע.

חיים תג'ר: מי הרגולטור בנושא?

חיים תג'ר: היק"ר.

ורד ליפמן: אני מהלשכה המשפטית של משרד החקלאות.

ורד ליפמן: צריך להבין שההסמכות של משרד החקלאות הן לעניין ההגנה על הצומח.

ורד ליפמן: זאת אומרת, מה שנכנס לישראל, שלא יביא מזיקים שיפגעו בצומח אחר בישראל.

ורד ליפמן: אין לנו הסמכה לשום דבר אחר.

ורד ליפמן: ליק"ר יש את ההסמכה של הפיקוח, של האבטחה, של כל מה שצריך.

ורד ליפמן: במסגרת התהליך של אישור הייצוא, עוברים גם דרכנו כי אנחנו חייבים לתת את האישור שמבחינה פיטוסניטרית אכן המוצר בטוח למדינת היעד מבחינת השמירה על הצומח.

ורד ליפמן: אנחנו לא נותנים את האישור לייצוא.

יובל לנדשפט: לייצא סם.

יובל לנדשפט: דרך אגב, זה מוגדר בנהלים.

חיים תג'ר: הערה נוספת שהיא אגרונומית.

חיים תג'ר: אין פקעות לקנאביס ולכן צריך להוריד את המילה הזאת.

חיים תג'ר: אני אומר כדי לדייק את זה.

קריאה: יכול להיות שבכלל אין צורך בסעיף הזה.

עילם שניר: אם צריך סעיף או לא, זאת שאלה כי יכול להיות שישתמע מהפרק שבעצם זה מייתר סמכויות מחוק הגנת הצומח וכולי.

עילם שניר: נראה לי שההערות היו לעניין המומחיות והבחינה שמשרד החקלאות לא בוחן את ההיבטים האלה, לא את נהלי האבטחה ולא את הפיקוח עליהם.

עילם שניר: בסוף הדברים שלובים.

עילם שניר: יש חווה ויכול להיות שאחר כך זה מגיע למפעל.

עילם שניר: לי נראה - שוב, זאת לא הערה כל כך משפטית אלא יותר מקצועית – שזה ייצר סרבול, חוסר התאמה ומתכון לבעיות.

ורד ליפמן: אני רוצה להוסיף.

ורד ליפמן: אנחנו כן רוצים שיתאפשר לנו לבדוק מול השר כי לשר יש איזושהי מדיניות שהוא כן רוצה אולי לקחת חלק מהדברים למשרד החקלאות.

ורד ליפמן: אנחנו מבקשים את הפתח כן לשאול אותו האם הוא רוצה להעביר את הסמכות הזו למשרד החקלאות.

שרן השכל: המפעלים, המגדלים, עוד מישהו רוצה להעיר?

שרן השכל: בסך הכול זה נראה לי מיותר.

שרן השכל: אני חושבת שזה כלול בסעיף (5) ובשאר.

יפעת קריב: אנחנו עשינו תהליך של יצוא של ייחורים, הראשון בארץ, ואני וכן רוצה להחמיא למשרד החקלאות כי הייתה עבודה מאוד יעילה ומאוד מהירה.

יפעת קריב: היק"ר ליווה אותנו באופן מאוד מאוד צמוד אבל משרד החקלאות, זה סדר היום שלו.

יובל לנדשפט: תהליך שהיה לפני כחודש ולמעשה זאת הייתה פעם ראשונה.

יובל לנדשפט: בחנו בפועל איך זה קורה.

יובל לנדשפט: התהליך הזה היה מאוד מאוד מסורבל למרות שהוא היה חלק כי רצו לבדוק.

שרן השכל: קיבלתי.

שרן השכל: אנחנו ככל הנראה נוריד את הסעיף הזה.

שרן השכל: אני מניחה שסעיף 34, ולידציית ניקיון, צריך לרדת.

ענת מימון: שינינו את ההגדרה, הפרדה בתהליכי ייצור.

ענת מימון: נשנה את ההגדרה.

שרן השכל: אנחנו משנים את ההגדרה.

גולן ביטון: מה החלטנו בסוף לגבי סעיף (4)?

ענת מימון: הליך ייצור.

גולן ביטון: רק ייצור, נכון?

גולן ביטון: GMP.

שרן השכל: כן.

שרן השכל: רק ייצור.

עילם שניר: בלי התייחסות לחומרי גלם?

שרן השכל: בלי התייחסות לחומרי גלם.

שרן השכל: הליך ייצור.

עילם שניר: אבל גם הם צריכים הפרדה.

ענת מימון: בפסקה (4)?

ענת מימון: הליך הייצור לא כולל חומרי גלם?

שרן השכל: הוא כולל את האריזה של תפרחת, הוא כולל מיצוי שמן, הוא כולל את כל הדברים האלה.

שרן השכל: גיזום.

שרן השכל: זה הליך ייצור.

קריאה: הוא לא ב-GMP.

קריאה: הוא בגידול.

קריאה: הוא לא בייצור.

שרן השכל: נכון.

שרן השכל: ה-GMP.

שרן השכל: אני רוצה להעלות ב-זום את לימור מהתאחדות התעשיינים.

לימור תאומים: שלום.

לימור תאומים: תודה רבה על זכות דיבור.

לימור תאומים: אתם דנתם המון בסעיף (4), בנושא של הפרדה תהליכית.

לימור תאומים: אני מנכ"לית של חברת IMP שהיא גם יצרן וגם בית מסחר לקנאביס רפואי וגם לתרופות ובעלת 26 שנות ניסיון ב-GMP.

לימור תאומים: אני חושבת שהמושג לא נכון.

לימור תאומים: מה שצריך להיות כתוב זה ניהול איכות על פי עקרונות ה-GMP וניהול סיכונים כי הנושא הזה של ולידציית ניקיון נדרש גם בין אצווה לאצווה גם כאשר זה מיועד לאותו שוק.

לימור תאומים: מדובר בתחום שלם שמכוסה ב-GMP שנקרא קרוס קונטמיניישן או זיהום צולב וזה נכון גם בין אצוות לאותו שוק וגם בין אצוות שלא לאותו שוק.

לימור תאומים: אני חושבת שהשימוש במושגים הוא לא נכון.

לימור תאומים: מה שצריך להיות כאן זה ניהול איכות לפי עקרונות ניהול סיכונים של ה-GMP.

שרן השכל: תודה על הדברים.

שרן השכל: אכן קיבלנו את הדברים ואת ההגדרות וננסח מחדש ונפרסם את זה.

ענת מססה קינן: אם אפשר, אני רוצה לומר משהו לפרוטוקול.

ענת מססה קינן: לגבי התניית אבטחה ומיגון, כי אתם סברתם שהפרשנות כפי שהיא כתובה כוללת תנאי אבטחה ומיגון, אנחנו סוברים אחרת.

ענת מססה קינן: אני מבינה שמבחינה מהותית אנחנו מסכימים על אותו דבר ולכן אני אמשיך לנהל את זה מול ענת ואם יהיה צורך, נדייק את זה.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: עם זה לא תהיה כל בעיה.

שרן השכל: אני נועלת את הפרק הזה של הייצוא.

שרן השכל: אנחנו ננסח מחדש ונביא אותו להצבעה ביום ראשון.

שרן השכל: נא להודיע לחברי הכנסת על כך.

שרן השכל: לפני ההצבעה אנחנו מקריאים את הנוסח ויהיו הערות לנוסח.

יפעת קריב: אני רק רוצה לומר שאתם לא הבנתם את מה שאמרתי וכל הזמן גם כותבים לי על זה, לגבי הנושא של יבוא לטובת יצוא.

שרן השכל: אני לא מכניסה משהו של יבוא בפרק יצוא.

יפעת קריב: אבל הוא יצוא.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: זה לא.

יפעת קריב: זה לא לשוק הישראלי.

יפעת קריב: זה לשוק בחוץ לארץ.

שרן השכל: ברגע שמגיעה אליך תוצרת, את מייצרת את זה.

יפעת קריב: זאת לא תוצרת.

יפעת קריב: אלה חומרי גלם.

יפעת קריב: אתם חייבים להבין את זה.

יפעת קריב: זה יצוא.

יפעת קריב: אם אתה מייצא לגרמניה, נגיד אתה צריך זכוכית, אתה מביא את הזכוכית כי אין אותה בארץ לטובת הייצוא.

יפעת קריב: אני מכינה משהו לגרמניה, לאנגליה לספרד, הוא לא מגיע לשוק הישראלי.

יפעת קריב: זה יצוא.

יפעת קריב: אני צריכה חומר גלם לטובת יצוא.

יפעת קריב: הוא לא מגיע לשוק הישראלי.

יפעת קריב: היום אני לא יכולה להביא אותו.

שרן השכל: אנחנו נתייעץ עם היועצת המשפטית ונראה אם יש מקום להכניס את זה בפרק הייצוא.

שרן השכל: אני כרגע לא חושבת אבל אני אתייעץ.

ענת מימון: גם אם יוצבע פרק הייצוא, נוכל להוסיף.

ענת מימון: תמיד אפשר להוסיף.

גולן ביטון: לגבי התקינה.

גולן ביטון: אני שואל כדי לדעת.

גולן ביטון: האם אפשר להכניס בחוק שבעצם היק"ר יוגדר כמי שפועל מטעם מדינת ישראל בתקינה הבין-לאומית?

שרן השכל: אתה מתכוון כרשות מוסמכת?

גולן ביטון: כן.

גולן ביטון: לדעתי זה יכול לפתור לנו המון בעיות.

שרן השכל: היום הוא לא מוגדר כרשות מוסמכת?

גולן ביטון: לא.

קריאה: אבל הוא מוגדר בפקודה.

שרן השכל: מי זאת הרשות המוסמכת?

יובל לנדשפט: משרד הבריאות.

שרן השכל: אבל הוא הסמיך אתכם.

יובל לנדשפט: במקרה זה טל, הסגן שלי.

שרן השכל: דיברנו על רשות מוסמכת, היק"ר מוסמך במדינת ישראל אבל הוא לא מוסמך כנראה על פי חוק.

קריאה: מנכ"ל הבריאות מוסמך.

קריאה: משרד הבריאות.

קריאה: מי שנותן את ההיתר, זה היק"ר.

יובל לנדשפט: לא.

יובל לנדשפט: משרד הבריאות נותן.

יובל לנדשפט: זה בסדר גמור שזה במשרד הבריאות.

יובל לנדשפט: זכותו שן מנכ"ל משרד הבריאות להחליט מי הוא רוצה שזה יהיה, בין אם זה יהיה ביק"ר או ביחידה אחרת.

יובל לנדשפט: כך זה צריך להישאר.

שרן השכל: אבל זה בפרק הפרשנות והמטרות.

גולן ביטון: אני רוצה להסביר, ברשותכם, גם לפרוטוקול.

גולן ביטון: כאשר היום אני פונה ללקוח שלי נניח בפולין, ולא משנה היכן, והוא פונה למשרד הבריאות לשאול האם למפעל של יוניבו יש תקן, אין לו תקן, יש לו רישיון או אין לו רישיון או שהוא סתם אסקובר, הוא מתקשר למשרד הבריאות ומשרד הבריאות מפנה אותו למקום אחר, לא ליק"ר.

גולן ביטון: אנחנו מבקשים שכאשר אנחנו מתקשרים היום עם לקוחות בחוץ לארץ, הם יפנו למשרד הבריאות ומשרד הבריאות יפנה אותם ליק"ר ולא למקום אחר.

גולן ביטון: זה לא קורה.

שרן השכל: אני חושבת שזה לגיטימי.

גולן ביטון: זאת אחת הנקודות החשובות בחוק הזה.

שרן השכל: תודה גולן.

שרן השכל: לדעתי אנחנו נוסיף כאן סעיף שקובע שהיק"ר הוא הרשות המוסמכת במדינת ישראל.

קריאה: לא, לא.

גולן ביטון: לייצוא.

גולן ביטון: אנחנו רוצים לייצא.

שרן השכל: תנו לנו לחשוב על זה.

שרן השכל: אני אתייעץ עם ענת ואנחנו נתייעץ עם הגורמים המקצועיים ונחזור לעניין הזה.

שרן השכל: אני צריכה להבין מה המשמעות של זה.

יובל לנדשפט: מבחינת בריאות הציבור, מה שיפעת אמרה, אני חושב שזה נכון להעלות את זה בפרק של הייבוא כי אז אנחנו נעלה את טענותינו.

יובל לנדשפט: לא נכון להכניס את זה עכשיו לייצוא גם אם זה חומר גלם, נקרא לו תת רמה שאמור להיכנס לכאן על מנת להיות מיוצא.

קריאה: או על רמה.

יובל לנדשפט: זה בפרק הייבוא.

יובל לנדשפט: אנחנו נחליט.

יובל לנדשפט: אתם יודעים את עמדתנו.

יובל לנדשפט: בדיון הקודם היה דיון לגבי האפשרות לחסום את הייבוא.

יפעת קריב: אנחנו רוצים סדר.

יפעת קריב: רק סדר.

יפעת קריב: אנחנו לא רוצים לחסום.

יפעת קריב: רוצים לייבא בעצמנו.

יובל לנדשפט: אנחנו מסתכלים על בריאות הציבור ולא רק על רווחיות כזאת או אחרת.

יובל לנדשפט: מבחינת בריאות הציבור אין מקום להכניס לנושא הייצוא את נושא הייבוא של חומר נחות לצורך ייצוא אחר כך.

יפעת קריב: זה לא חומר נחות.

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אני נועלת את הפרק הזה.

שרן השכל: אנחנו נדרשים לסיים ולא הספקנו אפילו להגיע לפרק א', המטרות והפרשנות.

שרן השכל: אני מבקשת מכולם להתכונן לשבוע הבא.

שרן השכל: בשבוע הבא יתקיימו שלושה דיונים – ביום ראשון, ביום שלישי וביום חמישי.

שרן השכל: ביום ראשון נתחיל בהקראה והצבעה על אותו פרק ייצוא ומשם נתחיל בפרק א', הקראה ותיקונים לעניין מטרה ופרשנות.

שרן השכל: אנחנו רוצים להגביר את הגז על הדבר הזה ולכן אני מבקשת להגיע.

שרן השכל: בסך הכול הדין הרבה יותר מפרה ויותר תורם כאשר כולם נמצאים כאן ואנחנו מסוגלים לשמוע את כלל העמדות והדעות.

שרן השכל: נעבור גם על הפרקים שנוגעים לעובדים בתעשייה ומחקר ופיתוח ואם נצליח, נצביע גם עליהם.

שרן השכל: להודיע לחברי הכנסת על כך.

שרן השכל: ביום שלישי יהיו ההצבעות כי בימי ראשון לא מקיימים הצבעות בוועדות.

שרן השכל: ביום שלישי נקיים הקראות והצבעות של פרק ייצוא, עובדים ומחקר.

ענת מימון: לגבי עובדים יש נוסח שנכתב אחרי הדיון שקיימנו.

שרן השכל: על כל אחד ואחד אנחנו נקיים דיון נוסף.

שרן השכל: אנחנו נעבור סעיף סעיף ונצביע סעיף סעיף, אחרי שזה עבר דיון, הערות, אני מניחה שגם חברי הכנסת יגיעו ולכן ביום שלישי תהיה ישיבה ארוכה.

שרן השכל: אם כן, אמרנו, ייצוא, מחקר ופיתוח ועובדים.

שרן השכל: אלה שלושת הפרקים שביום שלישי נצביע עליהם.

שרן השכל: ביום ראשון אנחנו מתחילים מפרק א', מטרה ופרשנות ופרק ב', עניין הרישיונות.

שרן השכל: לא נראה לי שנספיק להגיע לפרק ג'.

ענת מימון: בפרק ג' כבר דנו, גידול וייצוא.

ענת מימון: אפשר לצרף גם אותו לדיון של יום שלישי.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: תשימי גם אותו על סדר היום ביום שלישי.

שרן השכל: קשה לי להאמין שנצליח להגיע אליו אבל תשימי גם אותו על סדר היום.

שרן השכל: מה שנסיים ביום ראשון, נוסיף אותו לסדר היום ביום שלישי.

שרן השכל: אני מבקשת עד יום שלישי בבוקר להעיר הערות ולהגיש הסתייגויות.

שלומית אבינח: כל מי שב-זום, אפשר לפנות לוועדה ב-מייל.

שלומית אבינח: זה מאוד עוזר.

שלומית אבינח: קיבלנו הרבה הודעות ובקשות לזכות דיבור ב-זום, בבקשה תשלחו מייל לוועדה.

שלומית אבינח: אנחנו קוראים וגם מעבירים את זה ליושבת ראש הוועדה.

שרן השכל: להודיע שלעניין הפרקים האלה נקבל הסתייגויות עד יום שלישי בבוקר, בשעה 9:00 בבוקר, לוועדה.

שרן השכל: אחרי כן לא נקבל הסתייגויות.

שרן השכל: אם כן, ביום ראשון נתחיל בפרק א', פרק ב' ואני מניחה שגם פרק ד'.

שרן השכל: נשים אותם עלס דר היום.

שרן השכל: פרק ד' הוא אריזה וסימון.

קריאה: הסתייגויות את מתכוונת הסתייגויות של חברי הכנסת.

שרן השכל: של חברי הכנסת.

שרן השכל: עם המשרדים הממשלתיים אנחנו מקיימים את הדיון והם מגיעים לכאן.

שרן השכל: הסתייגויות של חברי הכנסת בלבד.

ענת מססה קינן: אני מציינת שלגבי הפרק של עובדים אין לנו עדיין הסכמה.

שרן השכל: נדבר ונדון על כך.

שרן השכל: אם אתם רוצים גם פגישה אישית מולנו, אתם מוזמנים.

שרן השכל: הדלת פתוחה ונשמח לשבת אתכם על הפרק הזה.

שרן השכל: בבקשה, משרדי הממשלה להגיע פיזית.

שרן השכל: גם ארגונים, מגדלים וכולי, מי שקשור לעניין הפרקים האלה.

שרן השכל: אנחנו מעדיפים שיגיעו פיזית.

שרן השכל: אם כן, יום ראשון – פרק א – מטרה ופרשניות, פרק ב' – רישיונות המטופלים, שפרק ד' - האריזה והסימון.

ענת מימון: אני רק אעיר שלעניין הרישיונות יש לנו גם תיקונים עקיפים בפקודת הסמים המסוכנים ולכן שימו לב גם לסעיף 36 להצעת החוק.

שרן השכל: יכול להיות שיהיו תיקונים לנוסח תוך כדי אחרי שנשב עם הגורמים הממשלתיים.

שרן השכל: נעדכן אתכם.

שרן השכל: ביום שלישי נתחיל הקראה והצבעה לאחר דיון על פרקים ייצוא, גידול וייצור, עובדים ומשחקר ופיתוח.

שרן השכל: ארבעה פרקים.

שרן השכל: פרק ג' - גידול וייצור, פרק ט' – עובדים, פרק י' – ייצוא, פרק ז' – מחקר ופיתוח.

שרן השכל: יהיו הצבעות.

שרן השכל: מנהלת הוועדה תוציא מייל מסודר.

שרן השכל: אם יש עוד שאלות, נא לפנות אליה.

שרן השכל: תודה רבה לכולם.

שרן השכל: תודה לכל מי שהגיע.

שרן השכל: נתראה ביום ראשון.

שרן השכל: הישיבה נעולה.