ועדת החוץ והביטחון, כנסת 24, פרוטוקול מספר 72, 2022-01-12 09:00

רם בן ברק: בוקר טוב לכולם.

רם בן ברק: אני פותח את הדיון לבקשתו של שר הביטחון ושל צה"ל לבצע חריגות בצו שירות המילואים בתחומים מסוימים לגבי מקצועות מסוימים להארכת השירות שלהם.

רם בן ברק: בבקשה, בואו נתחיל.

אמיר ודמני: כפי שאמרת, אדוני היושב-ראש, אנחנו מגיעים כדי לחדש את שני הצווים, צו התע"ם וצו המשך, כאשר אנחנו מדברים על צו התע"ם, אנחנו מדברים על חריג לחוק המילואים שקובע שחייל ייקרא לשירות מילואים למטרת תעסוקה מבצעית פעם אחת בשלוש שנים.

אמיר ודמני: אנחנו מדברים על מקרים של יותר מפעם אחת, באישור ועדת החוץ והביטחון, כפי שקורה פה עכשיו, לאחר שהביא את זה בפניכם שר הביטחון.

אמיר ודמני: אנחנו הגשנו פה רשימה של תפקידים שאנחנו מעוניינים להחריג.

אמיר ודמני: אני אנסה לדבר בצורה יותר כללית ולא לפרט לעומק, בגלל שהדיון הוא פתוח.

אמיר ודמני: מדובר פה בחיילים שמשרתים בפלוגה של פינוי שלגים או יחידת האלפיניסטים בגזרת החרמון; בחיילים שמשרתים בתפקיד של מפקדים של כלי שיט בבט"ש ומחליפים סד"כ סדיר שמתאמן; לוחמים שמשרתים ביחידת שייטת 13 ויש עניין לקרוא להם באופן מידי לפעילות מבצעית; חיילים שמשרתים ביחידות של כלי טיס בלתי מאוישים בזרוע היבשה, וגם כאן יש צורך בהפעלה מידית ודחופה יחסית; חיילים שמשרתים ביחידות 6217 ו-217 שעיקר הפעילות שלהם היא באיו"ש, וגם כאן מדובר על פעילות מידית וגם בהחלפת סד"כ סדיר של יחידה 217 נמצאת באימונים; חיילים שמשרתים בפלוגות הצמ"ה שנקראו לתעסוקה מבצעית בשנה מסוימת, אבל לא ייקראו בשנה שלאחריה, מדובר פה בעיקר בהחלפת סד"כ סדיר שמתאמן 17 שבועות בשנה על פי מודל האימונים של ההנדסה; וחיילים שמשרתים בהפעלה של מה שאנחנו קוראים מכ"ם ר"ז, ביחידת המכ"מים יש גדוד סדיר שמבצע את זה וגם הוא נדרש במהלך השנה להתאמן לרמת הכשירות, ואז אנחנו צריכים סד"כ שיחליף אותו.

אמיר ודמני: בהיערכות לדיון הזה פירטנו את הצרכים המבצעיים בצורה יותר עמוקה.

אמיר ודמני: הצו הזה כולל שני שינויים ביחס לצו הקודם שהיה תקף עד עכשיו.

אמיר ודמני: הדבר הראשון, זה עניין טכני, זה פחות חשוב, החלפנו את המינוח מזל"טים לכטב"ם.

אמיר ודמני: הדבר השני, אנחנו הורדנו את גדודי החי"ר קל שהיו מוחרגים בצו הקודם, ומכיוון שאין בכך צורך בגלל בניין הכוח שקרה בצה"ל בשנים האחרונות, אז הורדנו אותם מהבקשה הנוכחית.

אמיר ודמני: יתר הדברים הם יציבים ונשארו דומים לצו הקודם.

אמיר ודמני: וזה פחות או יותר הנושא הראשון.

אמיר ודמני: ושוב, אני יכול לפרט יותר.

אמיר ודמני: אבל אנחנו העברנו את הדברים בצורה מאוד מסודרת ומפורטת.

אמיר ודמני: וגם פה אני חושב שדי פירטתי את הדברים.

אמיר ודמני: אם צריך, אני כמובן ארחיב לפי בקשתך, אדוני היושב-ראש.

אמיר ודמני: לגבי הצו השני, צו המשך – חוק המילואים קובע היקף ימים מרבי לקריאה למשרת מילואים בתקופה של שלוש שנים כאשר הוא קובע שמי שאיננו קצין ולא ממלא תפקיד פיקודי ישרת עד 54 ימים.

אמיר ודמני: מי שממלא תפקיד פיקודי – עד 70 ימים.

אמיר ודמני: ומי שהוא קצין ישרת עד 84 ימים.

אמיר ודמני: ובעצם גם פה העברנו את הרשימה של בעלי התפקידים הרלוונטיים, שמדובר במפקדי חטיבות, סגני מפקדי חטיבות, ראשי מטה של חטיבות, מפקד גדוד, סגן מפקד גדוד ומפקד פלוגה.

אמיר ודמני: המקבילים של זה ביתר הזרועות, לדוגמה, מפקד נפה ופיקוד העורף; בעלי תפקידים באגד לוגיסטי מרחבי.

אמיר ודמני: ברמת האוגדה והחטיבה קציני מטה בנושא אג"ם, מודיעין, קשר, הנדסה וסיוע, מרכזי אש, קצינים עוזרים ברמת החטיבות, קצינים שמשרתים כטייסים, נווטים.

אמיר ודמני: יש פה פירוט גם על קצינים ולוחמים ביחידה שייטת 13.

רם בן ברק: מה ההבדל בין הצו הזה לצו הקודם?

אמיר ודמני: יש שני הבדלים שלמעשה הורדנו מהצו הנוכחי ביחס לצו הקודם, כלומר, הורדנו אוכלוסיות.

אמיר ודמני: האוכלוסייה הראשונה שהורדנו זה קצינים שמשרתים בעוצבת האש שהורדנו מהחריגות.

אמיר ודמני: והדבר השני זה חיילים שמשרתים בתפקידי מודיעין וסיור בעוצבת האש, גם את זה הורדנו, והשארנו בעוצבת האש מספר יחידות ספציפיות שגם הגבלנו אותן במספרים כמו בצו הקודם.

אמיר ודמני: אבל השינוי המרכזי זה שינוי בזימון קצינים כחריגים שוויתרנו עליו בעוצבת האש, וגם הנושא של חיילים בתפקידי מודיעין וסיור.

אמיר ודמני: יתר הדברים נשארו אותו דבר כמו בצו הקודם.

אמיר ודמני: לאור העובדה שהדברים האלה הם פונקציה גם של צורכי סד"כ, בעיקר סד"כ מתאמן, הדבר השני זה צרכים של מענים מידיים ובעלי תפקידים שמבצעים תפקידים פיקודיים או תפקידי מטה מאוד משמעותיים כדי לממש את הייעוד של הצבא בחירום וגם במצבים של הסלמות כאלה ואחרות.

אמיר ודמני: אז אנחנו מבקשים לאשר את שני הצווים.

רם בן ברק: כמה מילואים בשלוש שנים עושה חייל רגיל שלא מוחרג בצו הזה?

אמיר ודמני: אני אמרתי, החייל עושה 54 ימים.

אמיר ודמני: המפקד שאינו קצין עושה 70.

רם בן ברק: זה נורמלי?

רם בן ברק: זה לא חריג?

אמיר ודמני: כן, זה נורמלי, בשלוש שנים.

אמיר ודמני: והקצין עושה 84 ימים.

אמיר ודמני: ההחרגה היא בעצם מהמספרים האלה.

רם בן ברק: זה הנורמל?

רם בן ברק: כן?

רם בן ברק: 54, 70, 84, על פי הדרגה?

אמיר ודמני: נכון.

אמיר ודמני: חיובי.

רם בן ברק: ומה בהחרגה?

רם בן ברק: לכמה זה מעלה אותם?

אמיר ודמני: זה מעלה אותם ל-108.

אמיר ודמני: אבל עוד פעם, יש פה גם כל מיני סוגיות של התנדבות ודברים אחרים.

אמיר ודמני: זאת אומרת, זה יכול להיות יותר.

עידו בן-יצחק: חלק פחות.

אמיר ודמני: חלק פחות, כן.

אמיר ודמני: וציינו את זה בתוך הצו עצמו גם.

רם בן ברק: זה מקסימום 108.

אמיר ודמני: כן, חיובי.

רם בן ברק: זה הרבה.

אמיר ודמני: אבל זה באמת בעלי תפקידים שהם חיוניים וברוב המקרים הם מתנדבים לזה ועושים את זה בצורה משמעותית.

אמיר ודמני: כמובן שאין פה אנשים שלא מעוניינים בכך.

אמיר ודמני: בואו נגיד את זה ככה.

דפנה סידס-כהן: אפשר לשמוע את זה מאנשי המילואים.

דפנה סידס-כהן: הם הוזמנו.

דפנה סידס-כהן: הם נמצאים בזום.

רם בן ברק: מי נמצא איתנו?

דפנה סידס-כהן: נמצאים איתנו אל"מ במילואים אופיר כהן, יו"ר הפורום של מג"דים, מח"טים וטייסים במילואים, ואסף סנדרוביץ', חבר הפורום.

רם בן ברק: אופיר, בבקשה.

אופיר כהן: בוקר טוב, אדוני יושב-ראש הוועדה.

אופיר כהן: בוקר טוב, חברי הוועדה.

אופיר כהן: בוקר טוב, חברים מהצבא.

אופיר כהן: אני יכול להתייחס עכשיו?

רם בן ברק: כן, כן.

רם בן ברק: בבקשה.

רם בן ברק: אנחנו מצפים לשמוע מה יש לך להגיד.

אופיר כהן: אני אתייחס קודם כל לצו להארכת המשך.

אופיר כהן: לגבי הצו הזה אנחנו לא מתנגדים.

אופיר כהן: אנחנו אפילו ממליצים.

אופיר כהן: אנחנו חושבים שזה חיוני וזה חשוב.

אופיר כהן: הגמישות הזאת היא הכרחית לצבא והכרחית גם לחיילי המילואים.

אופיר כהן: אני אציין למה.

אופיר כהן: חלק מהתפקידים שצוינו, זה באמת אנשים שנדרשו ותפקידים שנדרשו בשנים האחרונות לעשות ימי מילואים רבים, חלק מהם בפיקוד העורף, מהיכרות אישית, כמובן.

אופיר כהן: ובצרכים האלה, יש חיילים ויש מפקדים שיכולים לעשות יותר מילואים ומפקדים שיכולים לעשות פחות מילואים.

אופיר כהן: וברגע שהגמישות הזאת ניתנת לצבא, והם יכולים בעצם לזמן את אלה שיכולים לעשות יותר ולשחרר את אלה שיכולים לעשות פחות, אז זה לטובת חיילי המילואים.

אופיר כהן: ופה אנחנו עדים בשנתיים האחרונות לצרכים מטורפים שחיילים ומפקדים נדרשו לעשות לאורך ימים, אפילו בפיקוד העורף.

אופיר כהן: וכשהאפשרות הזאת ניתנת, כשהמשך הזה לא עוצר את הצבא מלהזמין את האנשים, אז אלה שפנויים לעשות יעשו ואלה שפחות, יוכלו להישאר בבית.

אופיר כהן: לכן אנחנו אפילו ממליצים לאשר את הצו להרחקה.

אופיר כהן: יש לנו המלצה אחת בנוסף שקשורה לזה.

אופיר כהן: יש חיילים שמקבלים תגמול מיוחד עד 60 יום, ורק אוכלוסיית המפקדים זכאית לקבל מעל 60 יום את התגמול המיוחד.

אופיר כהן: מה שאני מבקש זה שהצבא יבחן שאם הוא מאריך את המשך לכל האוכלוסייה שהוא ציין פה בצו, אז שיבחנו גם לתת את האפשרות לתת את התגמול המיוחד לאותם חבר'ה מעבר ל-60 יום כמו שניתן למפקדים אחרים.

רם בן ברק: אתה אומר בעצם שמעל 60 יום קצינים מקבלים תוספת מיוחדת - - -

אופיר כהן: יש תגמול שנקרא תגמול מיוחד, והוא ניתן מעל 30 יום ועד 60 יום, ולאוכלוסיית המפקדים הוא גם מעל ל-60 יום.

אופיר כהן: אבל הוא לא לכל האוכלוסיות האחרות.

אופיר כהן: לדעתי, חלק מהאוכלוסיות שמצוינות פה בצו לא נמצאות במעל 60 יום, ולכן הם לא יקבלו את התגמול המיוחד.

אופיר כהן: אם אנחנו מחריגים אותם ונותנים להם לעשות יותר מילואים או מבקשים מהם לעשות יותר מילואים, אני חושב שצריך גם להחריג אותם ולתת להם את התגמול המיוחד, מעל ל-60 יום.

אמיר ודמני: אבל צריך להגיד שהם כן מקבלים תגמול בגין מה שהם מבצעים יותר ימים, והסיפור של התגמול המיוחד גם מבטא ברמת המפקדים את המשמעויות שיש להם כמפקדים, גם בזמן שהם לא נמצאים בתוך מילואים, כי הם עוסקים בזה כמעט כל יום.

רם בן ברק: אוקיי.

רם בן ברק: הבנת, אופיר, את התשובה?

אופיר כהן: כן.

אופיר כהן: אני שמעתי ואני מבין את העניין לחלוטין, אבל אם אנחנו מציינים אוכלוסייה שהיא מיוחדת, שנדרשת לעשות יותר ימי מילואים כי צריכים אותם והתפקידים שלהם הם משמעותיים ואנחנו מכירים גם את חלק מהתפקידים, נראה לי שגם הם ראויים לקבל את התגמול המיוחד, בטח כאלה שעשו תקופות ארוכות.

אופיר כהן: אפשר להגביל את זה בכמות ימים מסוימת, אבל זה צריך להיות בטח מעל 60 - - -

רם בן ברק: אני חושב שהתקופה של השנתיים האחרונות מאופיינת בשירות ארוך מאוד של הרבה מאוד אנשים, ואני מבקש שתבחנו את העניין הזה.

אופיר כהן: - - - מעבר לשלוש שנים.

אופיר כהן: גם לגבי הצו הזה, אם אני מבין נכון מרח"ט תומכ"א, אז גדודי החי"ר קל יורדים.

אופיר כהן: אם הם יורדים מהצו, הם לא נדרשים, אז אין לנו התנגדות, ואנחנו מסכימים מאותן סיבות שציינתי לגבי צו המשך, שזה אותו הרעיון בדיוק.

אמיר ודמני: אז אנחנו מתואמים, כפי שציינתי.

אמיר ודמני: הם יורדים.

אופיר כהן: אוקיי.

אופיר כהן: מצוין.

אופיר כהן: אני רוצה בהזדמנות הזאת לומר עוד מילה, שלדעתי, בשנתיים האחרונות הצבא – אני לא רוצה לומר עשה קפיצת מדרגה, אבל חיילי המילואים, אנחנו רואים אותם שונה לגמרי ממה שיהיה בעבר.

אופיר כהן: יש הרבה יותר רגישות, הרבה יותר חשיבה, איך שומרים על חייל המילואים ואיך לא פוגעים בו, ואיך כשיש כל מיני ביטולי צווים נותנים תשובות.

אופיר כהן: אתמול בלילה הייתה לנו סיטואציה מאוד דומה למה שאני מציין והצבא פועל אחרת, גם בזכות האנשים האלה שיושבים כרגע בשולחן.

אופיר כהן: אם מותר לי להחמיא, אז הם עושים עבודה נהדרת, ובכלל הצבא שינה את התפיסה.

אופיר כהן: אני ביקשתי בעבר ואני רוצה לשוב על בקשתי.

אופיר כהן: הייתי שמח אם ועדת החוץ והביטחון יקיימו דיון בקשר לצו של חריגי קריאה.

אופיר כהן: אנחנו עדים בשנתיים האחרונות לשימוש מאוד רחב בצו הזה, ומבחינתנו זו פירצה בחוק המילואים שמשתמשים בה.

אופיר כהן: ולא רק זאת שמשתמשים בה בכמויות כל כך גדולות, הדבר - - - שהיה זה מבצע בדיקות סרולוגיות שהיה באוגוסט, שגייסו 6,000 חיילי מילואים מהרגע להרגע לצורך מבצע של בדיקות סרולוגיות.

אופיר כהן: כשיש צו חריג קריאה, חייל המילואים לא יכול להתנגד לו, הוא לא יכול לא להתנדב אליו, הוא חייב להגיע כמו כל צו אחר.

אופיר כהן: וזה צו, בשונה מהצווים האחרים, בשונה מצו 8 וצו 9, ששר הביטחון לא צריך להביא בפני ועדת החוץ והביטחון לאישור תוך שלושה ימים.

אופיר כהן: ואנחנו מבקשים לקיים דיון על הדבר הזה.

אופיר כהן: אנחנו מאוד נרצה למנוע את השימוש הרחב הזה.

אופיר כהן: זה פחות קשור לצבא.

אופיר כהן: זה יותר קשור לשר הביטחון ולשימוש שלו בצו הזה.

אופיר כהן: ואני חושב שהמקום לדון בזה הוא ועדת החוץ והביטחון.

אופיר כהן: זהו.

אופיר כהן: תודה רבה.

רם בן ברק: אתה רוצה להעיר על זה משהו?

אמיר ודמני: אני רוצה לומר כמה דברים.

אמיר ודמני: הגבלת הסמכות של שר הביטחון בהקשר הזה יכולה לפגוע במענה מבצעי.

אמיר ודמני: אני אומר את זה גם על דעת ראש אמ"ץ, אחרי שישבתי איתו על זה אתמול.

אמיר ודמני: ולכן הסמכות הזאת של שר הביטחון, מבחינת צה"ל היא סמכות חיונית כדי לאפשר דברים מידיים ומבצעיים.

אמיר ודמני: אני חייב להגיד שגם הנושא הזה עלה בפני הוועדה ב"שומר חומות".

אמיר ודמני: גם אז הפעלנו צו התראה חריג ולא צו 8.

אמיר ודמני: ורח"ט תוה"ד בזמנו שהיה פה – היום הוא המזכיר הצבאי של ראש הממשלה – הוא הסביר את הקריטריונים שלפיהם הצבא מפעיל צו 8, שהם קשורים גם בהיקף המתגייסים, במשך המערכה, בשיקולים נוספים שקשורים לתודעה והשפעה.

אמיר ודמני: ספציפית חשוב לי להגיד שגם במבצע שומר חומות וגם בנושא של הבדיקות הסרולוגיות, אנחנו הלכנו להחלטות ממשלה שהוביל אותן שר הביטחון.

אמיר ודמני: בנושא שומר חומות ניתנה החלטת ממשלה שאיפשרה דחייה של תשלומים לרשות המסים והמוסד לביטוח לאומי, גם איפשרה הקלות לסטודנטים, גם במל"ג וגם במה"ט, גם לסטודנטים וגם לבני זוגם, שעשויים להיפגע מהעניין הזה.

אמיר ודמני: גם בכל מה שקשור לבחינות ולזכויות נוספות.

אמיר ודמני: ודבר אחרון, זה חשוב מאוד, ובשביל זה אמרתי את כל הדברים, גם סוכם על הקמה של קרן סיוע שהמטרה שלה היא לטפל בכל מי שנפגע.

אמיר ודמני: זה נכון גם לגבי הבדיקות הסרולוגיות וגם נכון לגבי שומר חומות.

אמיר ודמני: הכוונה פה הייתה לתת פיצוי למי שנקרא בהתראה חריגה, ולצורך העניין נפגע בזה, ואנחנו גם הבאנו את הזכויות האלה לידיעת כלל משרתי המילואים, כדי לוודא שאף אחד לא נפגע.

אמיר ודמני: לכן, אני אומר עוד פעם, יש פה איזון מצד אחד בין הרצון שלנו – אני אומר את זה כלפי אופיר וגם בכלל – כמה שיותר לתת מענה למשרתי המילואים מתוך ההוקרה העמוקה שאנחנו רוחשים להם, ומצד שני, הצורך שלנו לתת מענה לאירועים כאלה ואחרי, והיכולת שלנו, במקרה הזה, דרך החלטת ממשלה, לתת מענה לפגיעה כזו או אחרת במשרת מילואים.

אופיר כהן: ברשותכם, אני אגיב בקצרה.

אופיר כהן: אנחנו חלילה לא רוצים לבטל את האפשרות הזאת לצו חריג, כי אנחנו מבינים את הגמישות שנדרשת.

אופיר כהן: זה ברור לנו.

אופיר כהן: אנחנו מבקשים שזה יהיה תואם לצו 9 ששר הביטחון יצטרך לאשר את זה תוך שלושה ימים בוועדת החוץ והביטחון.

אופיר כהן: זה הכול.

אופיר כהן: אנחנו רוצים שזה יעבור דרך הוועדה, וזה לא יהיה משהו שהוא יכול להשתמש בו בהיקף כל כך נרחב באופן חופשי בלי שיהיה דיון בעניין.

רם בן ברק: טוב, אנחנו נקיים דיון מפורט על העניין הזה.

רם בן ברק: קצין מילואים ראשי, אתה רוצה להגיב?

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.

מירב בן ארי: קודם כל, התגמול המיוחד למפקדים ולחיילים.

מירב בן ארי: אני מתנגד להרחיב את הדבר הזה.

מירב בן ארי: אני חושב שאנחנו צריכים להשקיע במפקדים.

מירב בן ארי: הם אלה שמביאים את האנשים למילואים, והם האתגר שלנו היום במערך המילואים.

מירב בן ארי: הם עושים הרבה יותר.

מירב בן ארי: זה משפיע להם על העסק, על המשפחה, וכולי.

מירב בן ארי: ברגע שנפתח את זה, זה גם יפחית את גיוס המילואים כי זה יעלה הרבה הרבה יותר כסף, וגם המפקדים לא יתוגמלו בנפרד ובצורה משופרת.

מירב בן ארי: ולכן אני חושב שכרגע צריך להישאר על תיגמול למפקדים, ואפילו להגדיל אותו, אבל זה כבר אירוע נפרד.

מירב בן ארי: בהקשר של הצו החריג, אני חושב שצריך לדייק ולהגיד שלא דומה שומר חומות לבדיקות הסרולוגיות, ונעשתה פה טעות בעניין של הפעלת צו חריג לגיוס לבדיקות סרולוגיות.

מירב בן ארי: זה היה בשבועיים האחרונים של אוגוסט.

מירב בן ארי: זה השפיע מאוד לא טוב על מי שגויס לעניין הזה.

מירב בן ארי: ואני מסכים עם אופיר בעניין הזה.

מירב בן ארי: אנחנו צריכים לראות איך מונעים מהדבר הזה לקרות עוד פעם.

מירב בן ארי: זה קצת התחלק לנו בלי שהתכוונו לזה.

מירב בן ארי: אני לא חושב שבשביל זה נועד צו חריג.

מירב בן ארי: לא באמת היה מצב שהצריך גיוס של אלפי אנשי מילואים במקום חברות כוח אדם, או שהממשלה תמצא פתרון אחר.

מירב בן ארי: כל מה שקשור לגמישות של שר הביטחון ושל צה"ל, על זה צריך לשמור בכל מחיר.

רם בן ברק: מה שאומר אופיר – הוא לא אומר לבטל את היכולת הזאת.

רם בן ברק: הוא אומר, למשל, מה שאמרת עכשיו, אם זה היה מגיע לוועדה הזאת, סביר להניח, בסבירות של 50% שיכול להיות שהיו מקבלים כאן החלטות שהיו מביאים כוח אדם אחר.

מירב בן ארי: לכן אני אומר, שווה לנהל את הדיון הזה, אבל אסור להגביל את צה"ל בעניין של היכולת שלו לגייס במצבי חירום.

אמיר ודמני: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להוסיף שבנושא של הבדיקות הסרולוגיות אנחנו נקטנו במדיניות מאוד מרחיבה ביחס להיקף האנשים שפנינו אליהם מול כמה אנשים גייסנו בפועל.

אמיר ודמני: זאת אומרת, אם היו אנשים שבשיח איתם – ופיקוד העורף ניהל שיח עם אדם-אדם – מי שהעלה קשיים או בעיות, היה לנו מספיק מרחב תמרון, והשתדלנו מאוד.

אמיר ודמני: אני לא אומר שלא פגענו באנשים.

אמיר ודמני: ולכן גם אמרתי שהממשלה החליטה לייצר את העניין של התגמול.

אמיר ודמני: אבל העניין של היכולת שלנו להתחשב באנשים ולייצר פה מרחב תמרון כדי להתחשב במי שלא יכול להגיע.

אמיר ודמני: אנחנו ניסינו לעשות את זה במקסימום האפשרי.

רם בן ברק: בסדר גמור.

רם בן ברק: מי יש לנו עוד בזום?

דפנה סידס-כהן: יש לנו את משרד המשפטים, אם הם רוצים להתייחס.

דפנה סידס-כהן: חנן ארליך או דרור גרנית?

דרור גרנית: אין לי מה להוסיף על הדברים שנאמרו על ידי הצבא.

רם בן ברק: חבר הכנסת קינלי, אתה רוצה להוסיף משהו?

רם בן ברק: יש לנו שעתיים דיון - - - אנחנו מושכים את הזמן.

רם בן ברק: יש מישהו בזום שרוצה להגיב?

רם בן ברק: יש שינוי בין הצו הזה לצו הקודם?

אמיר ודמני: אמרתי שבצו של התע"ם אנחנו הורדנו את גדודי החי"ר קל.

אמיר ודמני: זה השינוי המשמעותי.

אמיר ודמני: ובצו של המשך, אנחנו הורדנו באוגדה 98 ואוגדת חיצי האש שתי אוכלוסיות – האחת, זה חיילים במודיעין ובסיור, והשנייה, זה קצינים ברמת האוגדה.

רם בן ברק: אתה רוצה להגיד משהו?

עידו בן-יצחק: כן.

עידו בן-יצחק: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לגבי הקריאה החריגה.

עידו בן-יצחק: דובר כאן על איזונים.

עידו בן-יצחק: האיזונים נעשו בחוק.

עידו בן-יצחק: חוק שירות המילואים שנחקק נתן לצבא את המענה במקרה חירום, גם באמצעות צו 8 וגם באמצעות צו 9.

עידו בן-יצחק: נכון שיש את הכלי של חריגי קריאה, אבל השימוש שנעשה בו בשנים האחרונות הוא הרבה מעבר למה שהתכוון אליו המחוקק כאשר נחקק החוק הזה.

עידו בן-יצחק: ההשפעות של קריאה לכזאת כמות של חיילי מילואים היא לא רק עניין של הצבא, היא עניין של המשק, היא עניין של החברה.

עידו בן-יצחק: ולכן כאשר נקבעו צווי 8 וצווי 9 נקבע בהם הצורך באישור ועדה.

עידו בן-יצחק: ומהטעם הזה, כאשר מדובר בהיקפים כאלה, נכון היה לעשות את זה במסגרות כאלה.

עידו בן-יצחק: אם יש צורך למצוא מנגנון אחר, יכול להיות שיש צורך בתיקון החוק.

עידו בן-יצחק: אבל הדבר הזה שנעשה בלי הבקרה הפרלמנטרית הוא מאוד בעייתי.

רם בן ברק: בהקשר הזה אני חושב שאפשר לשנות את הקריאה החריגה למצב שיאפשר לשר הביטחון לקרוא, ואחרי זה לבוא לדיון, אם יש אירוע חירום שלא יכול לחכות אפילו 12.

רם בן ברק: אבל לעשות את זה בלי שזה עובר בוועדה בכלל, נראה לי לא נכון.

רם בן ברק: אבל אנחנו נקיים על זה דיון נפרד.

עידו בן-יצחק: זה אגב, המצב לגבי צווי 8 ו-9.

עידו בן-יצחק: לא מחכים לוועדה.

עידו בן-יצחק: הוא יכול לצאת לדרך.

רם בן ברק: כן, ולהגיע לוועדה כמה שעות אחרי זה, אם הוועדה מעכבת.

רם בן ברק: גם בבדיקות הסרולוגיות היה אפשר לחכות את שמונה השעות האלה ולעבור בוועדה.

רם בן ברק: לא פרצה מלחמה.

עידו בן-יצחק: לגבי הצווים שמונחים על שולחן הוועדה, אני אתחיל עם צו התע"ם.

עידו בן-יצחק: בעצם הרעיון המרכזי שנקבע בחוק המילואים, שבגללו קבעו את הכלל של אחת לשלוש שנים, היא שעד אז הייתה נטייה לקרוא להמון תעסוקות מבצעיות לחיילי מילואים, וזה בא על חשבון אימונים ופגע בכשירות.

עידו בן-יצחק: ולכן נקבע עיקרון של אחת לשלוש שנים.

עידו בן-יצחק: החריגים שנקבעים, ברוב המקרים, גם במקרה שלנו, זה לא אותן תעסוקות מבצעיות קלאסיות של פטרולים על הגבולות או באיו"ש, וזה בעצם דומה למתווה הפעילות המבצעית האמיתית שלהם.

עידו בן-יצחק: היו בעבר מקרים שבהם הוועדה נדרשה, בגלל נסיבות ביטחוניות כאלה ואחרות, לאשר גם גדודים רגילים לעשות יותר מפעם אחת.

עידו בן-יצחק: הייתה תקופה שהיה צריך תגבור בדרום, תגבור של מג"ב.

עידו בן-יצחק: אין לנו דבר כזה על הפרק פה.

עידו בן-יצחק: אבל כן צריך לשים לב שכל התפקידים האלה – הערנו גם בעבר שאולי צריך למצוא להם מענה במסגרת החוק, שלא יידרש כל פעם אישור של הוועדה מאחר שזה לא צפוי להשתנות – שייטת 13 והאלפיניסטים, אני מניח שגם בעתיד הם לא יוכלו להסתפק בתעסוקה מבצעית אחת בשלוש שנים – ולשמור את הצו הזה לאותם מקרים חריגים שבהם יש צורך בתוספת תעסוקות מבצעיות.

עידו בן-יצחק: לגבי צו המשך, גם פה אחד העקרונות שנקבע בחוק שירות המילואים הוא הגבלה על משך ימי המילואים, והחריגים שנקבעים פה הם משני טעמים; או שנדרשת תקופת אכשרה ואימונים ארוכה יותר, זה לגבי רוב המקרים.

עידו בן-יצחק: ובצו הנוכחי זה בעצם רק שני תפקידים שבהם יש מחסור בכוח אדם ולכן יש צורך לקרוא.

עידו בן-יצחק: בעבר, הצווים הראשונים שהובאו לאישור הוועדה היו עמוסים הרבה יותר.

עידו בן-יצחק: בהחלט נעשתה פה עבודה של רידוד הצו כדי לצמצם אותו למינימום, כי בסך הכול יש פה אנשים שעושים שירות מילואים בהיקפים גדולים הרבה יותר מחבריהם, שלא לדבר על כך שיש חלקים גדולים מאוד באוכלוסייה שבכלל לא מבצעים שירות מילואים.

עידו בן-יצחק: והשאיפה הייתה לצמצם את זה למינימום ההכרחי.

עידו בן-יצחק: ואני חושב שהצו הזה הוא די מצמצם ביחס למה שהיה בעבר.

רם בן ברק: הצו מתחדש פעם בשנה?

עידו בן-יצחק: פעם בשלוש שנים.

רם בן ברק: נירה, את רוצה להגיד משהו?

נירה שפק: כן, ברור.

רם בן ברק: כבר?

רם בן ברק: נכנסת וכבר יש לך מה להגיד?

נירה שפק: ברור.

נירה שפק: באתי מהבית עם זה.

נירה שפק: אנחנו עושים שיעורי בית.

נירה שפק: מהדיונים הקודמים חסרות שתי תשובות שביקשתי.

נירה שפק: ביקשתי לראות את ההתפלגות של בקשות חריגים על פי יחידות אורגניות - - -.

נירה שפק: אני מאוד בעד לתת מענה לדרג הנפרס, לתומך הלחימה הצמוד.

נירה שפק: מאוד עניין אותי לדעת מה המשכים שנדרשים, וביקשתי גם בהפרדה, אם אתה זוכר, ודמני, לנושא של הקורונה.

נירה שפק: הערתי שתי הערות שמאוד הטרידו אותי, ואני אגיד תפיסה שהיא שלי.

נירה שפק: אני חושבת שבתקופת הקורונה היינו צריכים - - - על אותם סטודנטים, אותם צעירים, אותם עצמאים, שעושים מילואים באופן קבוע, וקיבלתי פניות מהרבה גדודים שאמרו, למה אנחנו לא מגויסים לכל אותם מקומות שנפתחו, וזה נשאר תחת פקע"ר.

נירה שפק: וביקשתי לדעת כמה מיצוי היה.

נירה שפק: אני, כמח"טית במילואים, תמיד דאגתי לראות איך אני משלבת את החיילים שלי שנותנים לי כל השנה תעסוקה ואימונים, במצבי קיצון.

נירה שפק: ולצערי, התפיסה שקיבלתי, אבל היא לא הייתה ממוסמכת, וביקשתי לדעת – אני הבנתי שכמות פורשי צה"ל שחזרו, זה אנשים שיש להם פנסיה, אני אחת מהם, אין סיבה להביא אותם לתעסוקה נוספת כשיש אנשים אחרים וזה לא מקצוע נדרש, זאת אומרת, אין כאן התמחות מסוימת.

נירה שפק: ולא קיבלתי תשובה לזה.

נירה שפק: אחד הדברים שאני מבקשת – אני ממש מבקשת מכם, אל תעשו דיון וגמרנו.

נירה שפק: תזכרו את מה שאמרנו בפעמים הקודמות ותשלימו אותם.

נירה שפק: זה מאוד חשוב לאישורים האלה, כי אני בדקתי מדגמית אצלי כמה הוארך להם משך, כמה עשו, ראיתי מפקדי יקל"רים שעשו כמעט שנה, ואני לא מבינה למה.

נירה שפק: ויש לזה נגררת, כי אותם פנסיונרים הם בדרגות מסוימות, שזה - - - רכב צמוד וכולי.

נירה שפק: קצת פתחתי מעבר לדיון הזה.

רם בן ברק: זה לא נושא הדיון.

נירה שפק: הנושא של שימוש – אנחנו נותנים היתר, מסמיכים כוועדה את הצבא ואת משרד הביטחון, ולי חשוב לראות שזה נשאר בווקטור הרלוונטי.

נירה שפק: הדבר השני שביקשתי לדעת זה חריגי פיצול, כמה משתמשים בהם.

נירה שפק: אני בתור מילואימניקית, חתמתי על דף בתחילת שנה, חריג משך, חריג פיצול, חריג - - - הכול היה מסומן לי ב-V.

נירה שפק: וזה נתן לקצינות הקישור ולקציני השלישות לעשות בזה – בתחילת השנה חתמתי, וכל השנה קראו לי, לפעמים כל שבוע.

נירה שפק: זה פיצול.

נירה שפק: אז הייתי שמחה לקבל את התמונה הזאת בין כלל צה"ל מדרג תומכי לחימה, דרג קרוב, ובין המתמרנים.

נירה שפק: תודה.

אמיר ודמני: א', אנחנו נעביר לך כל נתון שאת מעוניינת בו.

אמיר ודמני: רק חשוב לי להגיד לגבי הנושא של פיקוד העורף, ולדעתי, את מכירה את הדברים יותר טוב ממני, יש הבדל בין השנה הראשונה של הקורונה לשנה השנייה של הקורונה.

אמיר ודמני: בשנה הראשונה הגבנו למצב שלא באמת ידענו על מה אנחנו הולכים, והיה שימוש יחסית גבוה במשרתי מילואים.

אמיר ודמני: דרך אגב, רובם המוחלט של התפקידים – אני לא רוצה להגיד כולם – היו מאוד ספציפיים.

אמיר ודמני: בשנה השנייה הורדנו משמעותית את ההיקפים.

אמיר ודמני: כל אדם שאנחנו מגייסים לתפקידים ארוכים, עובר אישור של אלוף פיקוד העורף באופן אישי, ולאחר מכן אנחנו מציגים את זה בפני ראש אכ"א לאישור, ואנחנו צמצמנו משמעותית בשנה השנייה של הקורונה את היקף השימוש במשרתי מילואים לתקופות ארוכות.

אמיר ודמני: זה לא אומר שאין ואני לא אומר שאין, וזה לתפקידים מאוד ספציפיים.

אמיר ודמני: אבל אנחנו בחנו תפקיד-תפקיד, מה הצורך, ורק במקרים שמדובר במוקד ידע שלא היה נכון להחליף אותו, שגם פיתח איזושהי מיומנות בתהליך של הקורונה, נגיד מפקד של בית מלון וכל מיני תפקידים כאלה, אז אותם אישרנו.

אמיר ודמני: אבל אנחנו צמצמנו, וחשוב לי להגיד את זה, מאוד משמעותית את ההיקפים.

אמיר ודמני: ובדקנו בבקרה, גם של האלוף וגם של ראש אכ"א, על כל מי שאנחנו משתמשים בסמכות הזאת.

אמיר ודמני: כמובן שאנשים גם התנדבו לכך.

אמיר ודמני: אנחנו לא חייבנו אנשים לעשות את התפקידים האלה.

אמיר ודמני: חשוב לי להגיד את זה.

משה טור פז: אני רוצה לומר פה משהו שיכול להיות שהוא קצת שונה מהמנגינה שבדרך כלל נשמעת פה בוועדת החוץ והביטחון.

משה טור פז: יש מתח מובנה באישור הצו הזה בין ההגבלה הרוחבית שאנחנו נותנים לצה"ל – אנחנו מאפשרים, אבל גם מגבילים – במספרים את כמות הימים שמותר לשרת, ומאפשרים צווים חריגים עם הכללים שנמצאים כאן, לבין שתי נקודות אחרות.

משה טור פז: האחת, זה הצורך המקצועי של מפקדי יחידות לעמוד במשימה בצורה הטובה ביותר, ואנחנו חייבים להשאיר את הגמישות הזאת, מה שלפעמים מחייב חריגה ממה שמוגדר בצווים.

משה טור פז: ולכן, מה שהתייחס כאן ודמני בדברים האחרונים שלו זה לצמצם את החריגים, אבל להשאיר אותם, בעיניי.

משה טור פז: באתי מביקור בחטיבה 55 שעושה תעסוקה בגוש עציון בשבועות האחרונים, ואתמול במקום נוסף, ואני חייב לומר שבסוף, לפעמים, אם לא מאפשרים את החריגות האלה, אנחנו מגיעים לאבסורדים שאנחנו משחררים את מה שנקרא כאן מוקד ידע, ומביאים בשבילו בן אדם לא כשיר או כשיר פחות, פשוט כי זה מה שעומד בצו.

משה טור פז: זה סוג אחד של החרגה.

משה טור פז: ובעיניי, יש סוג שני של החרגה שהרבה יותר קשה לאמוד אותו - - -

רם בן ברק: אבל זה צריך להיות בהסכמה.

משה טור פז: זו בדיוק הנקודה השנייה.

משה טור פז: יש הבדל בין החרגה שבעל התפקיד רוצה אותה, לבין מצב שבו הוא לא רוצה אותה, רק לוחצים עליו.

משה טור פז: וזו הבחנה מאוד גדולה שהתחלת לומר, רם, אבל בעיניי, היא נקודה קריטית.

משה טור פז: פגשתי, למשל, מפקד מלונית של קורונה שאמר, אני רוצה להמשיך בתפקיד שלי, זה מתאים לי כרגע אזרחית, עזבתי את העבודה שלי, אני עושה עבודה טובה, ועכשיו יחליפו אותי במישהו ועד שהוא ילמד מה שאני שכחתי, ייקח חודשיים-שלושה.

משה טור פז: ולכן במצב כזה, אני חושב שגם הוועדה בשדר שלה כלפי צה"ל צריכה להיות אפילו קצת יותר מרחיבה, ולומר, אם גם האדם רוצה וגם יש צורך, ובוודאי כשמדובר בקצינים ובאנשים בתפקידים מובילים - - -

נירה שפק: אני לא מסכימה עם זה.

משה טור פז: אני יודע שאת לא מסכימה.

משה טור פז: זה בסדר.

רם בן ברק: מה שאמרה נירה – ואני לא מדבר על התחלת הקורונה שהייתה פאניקה, ולא ידענו, וגייסנו מילואים, והתייחסנו לזה כמו לאירוע מלחמתי וטוב שכך, ופיקוד העורף וצה"ל עשו עבודה יוצאת מן הכלל.

רם בן ברק: אבל ברגע שנכנסנו לשגרת קורונה, נקרא לזה ככה, אתה בעצם מתחיל לתת משרות לאנשים, ואז נכון לעשות את זה גם לשוק האזרחי כדי שיוכלו להתמודד על המשרות האלה.

רם בן ברק: למשל, מנהל מלון.

רם בן ברק: מנהל מלון לא חייב להיות קצין בצה"ל.

רם בן ברק: הוא יכול להיות גם אזרח.

רם בן ברק: במיוחד אם בתקופת קורונה שהיא מאוד בעייתית, יש אחד שיש לו קצבה ואחד שעכשיו פוטר מניהול מסעדה, ועכשיו הוא יכול לנהל בית מלון.

משה טור פז: רם, את סיפור הקצבאות אני שם בצד, ונירה מעירה פה משהו שיכול להיות שהוא עם פורשי צה"ל - - -

רם בן ברק: כן, אבל זה לא קשור לדיון ואני לא רוצה להתייחס.

משה טור פז: נכון.

משה טור פז: אבל אני כן חושב ששיקול הדעת בהבאת או השארת איש המקצוע הטוב ביותר, שגם רוצה בזה, הוא בהרבה מקרים צריך להיות החריג שאותו מאשרים.

נירה שפק: אני הערתי, קודם כל, לנושא של חתימה מראש.

נירה שפק: זה נותן לכם בקרה.

נירה שפק: ההליך הזה של עשרות שנים, כולכם מכירים אותו, שבאים ומחתימים את איש המילואים בינואר – תחתום לי על כל הסעיפים, אני אפילו לא זוכרת על איזה סעיפים, אני פשוט חותמת למטה.

נירה שפק: אני חטאתי בזה כמוכם.

נירה שפק: זה משהו שחייבים בקרה עליו, כי בסוף מזמנים את אלה שחתמו על הכול.

נירה שפק: ואני חושבת שצריך להתייחס גם לנושא הזה.

נירה שפק: והדבר השני, להחריג לנו מקצועות.

נירה שפק: וכן, מה שאמרתם על בתי המלון, אני לא מסכימה, כי היה לי גדוד שעשה תעסוקת בית מלון, הוא כבר לא היה גדוד שלי כשהוא עשה את זה.

נירה שפק: ויכולים לעשות את זה, ויכולים להביא את החיילים האלה שבאים כל הזמן.

נירה שפק: אני דיברתי על האיך, לא על המה.

נירה שפק: על המה – סבבה, הערכות, סומכים עליכם.

נירה שפק: אני מדברת על הלקחים של האיך.

נירה שפק: תביאו את הצעירים האלה.

נירה שפק: אתמול דיברתי עם דפנה על פניות סטודנטים, וזה אבסורד, שאמורים לעשות תעסוקה בגדוד.

נירה שפק: ביטלו להם את זה יום קודם.

נירה שפק: היה אמור להיות מבחן בשבוע הזה.

נירה שפק: הצבא אמר, יאללה, שחררנו.

נירה שפק: ואותו אחד לא יכול לעשות את המבחן הזה, כי אם אין לו 3010, באוניברסיטה לא מאשרים לו, ואנחנו לא מגינים עליהם.

נירה שפק: אני רוצה שנהיה קשובים לצעירים האלה.

אמיר ודמני: אז אנחנו מטפלים בכל מקרה כזה נקודתית.

רם בן ברק: טוב, חבר'ה, בואו לא נתפזר מהדיון.

רם בן ברק: יש עוד מישהו שרוצה להגיד משהו?

רם בן ברק: בזום?

רם בן ברק: מי אדוני שיושב כאן משמאל?

אל דין: יועץ קמל"ר לענייני כנסת וממשל.

רם בן ברק: בני, אתה רוצה להגיד משהו?

מירב בן ארי: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות קצרות שעלו פה רק עכשיו.

מירב בן ארי: אנחנו מדברים על אנשים במילואים בתפקידים האלה.

מירב בן ארי: א', זה אל מול כשירות מבצעית.

מירב בן ארי: צריך לזכור שזה נועד בשביל זה.

מירב בן ארי: דבר שני, היום הסדיר והמילואים משולבים ברמות אחרות ממה שהיה פעם.

מירב בן ארי: היום אתה לא יכול להפעיל גדוד סדיר, למשל, לשומר חומות.

מירב בן ארי: הופעל – צריך להפעיל את מכלול המבצעים שלו.

מירב בן ארי: המפקדה של החטיבה היא כולה מאנשי מילואים, והיא מופעלת מעכשיו לעכשיו ככה, ופתחו את המפקדה.

מירב בן ארי: וזה משולב ברמות אחרות, פלוגות שלישיות בשיריון וכולי.

מירב בן ארי: לא נרחיב פה, כי אנחנו בדיון פתוח.

מירב בן ארי: אבל היום יש שילביות גבוהה מאוד בעניין הזה, כי יש תחומים מסוימים שבהם הסדיר שם גופי מילואים כפתרון לתקציב, כפתרון למוקד ידע, לתחלופה, לכל מיני דברים, וזו צורת העבודה.

מירב בן ארי: ולכן הצווים האלה מתבקשים ואנחנו חווים אותם בהפעלות בכל פעם מחדש.

מירב בן ארי: בכל מה שנגעת פה בנתונים – אני מזדהה מאוד עם הפנסים האלה ששמת על פינות פחות מוצלחות במנגנון הזה.

מירב בן ארי: אני חושב שצריך להפריד לחלוטין את סיפור פקע"ר והקורונה מכל היתר.

מירב בן ארי: לא דומה דין זרוע היבשה, חיל האוויר וכולי, למה שקרה לנו בפקע"ר עם סיפור הקורונה.

מירב בן ארי: ואני חושב שצריך להסתכל בזווית אחרת.

מירב בן ארי: בסוף האנשים האלה שהבאנו כביכול למילואים, אבל בעצם זה מקום עבודה, כי הם לא עובדים כרגע – אף אחד לא משלם להם פנסיה, לא חופשה, לא מחלה, לא תנאים סוציאליים אחרים, כי הם במילואים.

מירב בן ארי: ולכן אנחנו בעצם עוזרים להם, אבל אנחנו גם פוגעים בהם, כי הם מאבדים הרבה מאוד מזכויות סוציאליות שהיו להם אם היו עושים את זה במנגנון אחר.

מירב בן ארי: ולכן אני חושב שלא כדאי להתחיל להפוך את המילואים למנגנון של עבודה.

מירב בן ארי: זה לא המהות של העניין.

מירב בן ארי: וצריך למצוא פתרונות אחרים.

משה טור פז: בני, תסביר עוד פעם את העניין של הפגיעה.

משה טור פז: הרי לכאורה מופרש להם הכול ב-140%.

משה טור פז: לא?

מירב בן ארי: לא מופרש להם כלום.

נירה שפק: אני דיברתי על פנסיונרים - - -

מירב בן ארי: פורשי צה"ל זה אירוע נפרד.

משה טור פז: זה משהו אחר.

משה טור פז: אני שואל על אדם רגיל שעכשיו עושה מילואים.

מירב בן ארי: עכשיו מפקדת אלון גייסה מישהו והוא יושב שם עכשיו 180 יום.

מירב בן ארי: אף אחד לא מפריש לו תנאים סוציאליים.

מירב בן ארי: הוא מקבל מביטוח לאומי תשלום מילואים.

מירב בן ארי: הוא לא מקבל תנאים סוציאליים.

משה טור פז: מקום העבודה הקודם שלו?

נירה שפק: לא.

נירה שפק: זה קודם.

רם בן ברק: הוא לא מקבל חופש ל-180 יום.

נירה שפק: אם הוא עצמאי, אין לו הכנסות.

מירב בן ארי: והיום הם שואלים אותי שאלות.

מירב בן ארי: הם אומרים לי, מה עם תנאים סוציאליים?

מירב בן ארי: וזה לא אמור להגיע למקומות האלה.

מירב בן ארי: לא בשביל זה נועד המנגנון הזה של מילואים.

רם בן ברק: סגן אלוף נמרוד, אתה רוצה להוסיף משהו?

רם בן ברק: לדעתי, אתה מכיר את זה לפני ולפנים.

נמרוד זיגלמן: במילה אחת, אני רוצה לומר לכל משרתי המילואים ששומעים אותנו, מאחר שהדיון הזה גם משודר, אם יש פערים, כמו שציינה חברת הכנסת, ניתן לפנות לצה"ל.

נמרוד זיגלמן: לא צריך לפנות רק לחברי הכנסת.

נמרוד זיגלמן: ניתן לפנות גם לצה"ל.

נמרוד זיגלמן: יש לנו מוקדי שירות מעולים שייתנו מענה לכל משרת מילואים שיפנה.

נמרוד זיגלמן: גם מוקד המילואים, 1111 שלוחה 4, גם בפייסבוק יש לנו את עמוד מילואים בתנופה, שנותן מענה מהיר מאוד.

נמרוד זיגלמן: אני אשמח מאוד ואנחנו נשמח מאוד לתת מענה לכל משרת מילואים שיציף בעיה של ביטול, של פערים כאלה ואחרים בשירות, של פיצול, של בעיות עם המעסיק.

נמרוד זיגלמן: אנחנו יודעים לתת מענה.

נמרוד זיגלמן: תודה.

רם בן ברק: בהזדמנות זו, סגן אלוף נמרוד, נציין שאלינו הגיעו הרבה מאוד ביקורות טובות מאוד עליך באופן אישי על השירות שאתה נותן.

רם בן ברק: זו הזדמנות להגיד לך תודה רבה.

נמרוד זיגלמן: תודה רבה.

נמרוד זיגלמן: מישהו בזום רוצה להגיד עוד משהו לפני שנסגור את הדיון?

נמרוד זיגלמן: אתה רוצה להוסיף משהו?

עידן בן-יצחק: כן, רק שאלה שלא קשורה ישירות לצווים האלה, אבל בנושא שעלה פה בוועדה בדיון אתמול בנושא של כיתות כוננות.

עידן בן-יצחק: אנחנו אישרנו בצו בחודש יוני את האפשרות להפוך את השירות בכיתות הכוננות כשירות מילואים.

עידן בן-יצחק: עלתה טענה של חברים בכיתות כוננות שעדיין הם נדרשים לבצע אימונים על חשבון זמנם הפרטי ולא כחלק משירות מילואים.

עידן בן-יצחק: מהצד השני, אמר נציג אמ"ץ, וזו טענה שלא הכרתי אותה, שכיתת כוננות שמוקפצת, מרגע שהיא מוקפצת, החייל נחשב חייל מילואים.

נירה שפק: ולא משנה מי מקפיץ אותו.

נירה שפק: זה מה שהוא אמר.

נירה שפק: רם אפילו הדגיש לו.

נמרוד זיגלמן: ראשית, מה אישרנו בצו הקודם הוא את הארכת גיל הפטור למשרתים בכיתות כוננות עד גיל 49.

עידן בן-יצחק: הוספנו את זה לצו המטרות.

נמרוד זיגלמן: נכון, זה גם כמטרה חריגה.

נמרוד זיגלמן: אלו שני הדברים שאישרנו בפעם הקודמת.

נמרוד זיגלמן: גם לכיתות הכוננות יש מתווה אימונים.

נמרוד זיגלמן: אנחנו נבדוק את הנושא הזה.

נמרוד זיגלמן: ושוב, אני מזמין את כל מי שיש לו פער כזה או אחר לפנות אלינו.

נמרוד זיגלמן: אבל גם לכיתות הכוננות יש מתווה אימונים שמוסדר על ידי האוגדות המרחביות.

נמרוד זיגלמן: לא אמור להיות מצב שבו מישהו מתאמן בזמנו הפרטי.

רם בן ברק: לא, לא מדובר על אימון.

רם בן ברק: מדובר על הקפצה.

נמרוד זיגלמן: הקפצה וגם בכלל, אין פה שאלה בכלל.

רם בן ברק: נוצר מצב שבאו ואמרו לנו, בעצם אין להם שום ביטוח, שום דבר, כי הם מוקפצים לפעילות מבצעית על ידי לא משנה מי, ובדיעבד הם לא מחוילים.

נמרוד זיגלמן: אז אנחנו נשמח לבדוק את הנושא הזה פרטנית.

נירה שפק: יש, מעבר למחזוריות, סל ימ"ם לחטיבה מרחבית?

נירה שפק: בשבוע שעבר זה היה מפעל חירום שתרגל פגיעה במיכל אמוניה.

נירה שפק: ואז הקפיצו את כיתת הכוננות, כי היא חלק מהעניין של סגירה, ובסדר, הקפיצו אותם.

נירה שפק: היו ארבע-חמש שעות.

נירה שפק: מי משלם להם?

נירה שפק: אף אחד, כי זה המפעל הפעיל אותם.

קריאה: אני מניח שהמפעל היה צריך לתאם את זה עם צה"ל.

נירה שפק: אבל אני אומרת, החייל לא אמור להיפגע.

נירה שפק: הוא כיתת כוננות.

אמיר ודמני: אנחנו נבדוק את זה.

אמיר ודמני: אני לא רוצה לענות סתם.

רם בן ברק: טוב, חברים אנחנו מאשרים את הצווים.

עידן בן-יצחק: צריך לקרוא אותם.

רם בן ברק: צריך לקרוא אותם?

נירה שפק: צריך לקרוא אותם, וצריך להצביע, רם.

נירה שפק: אין מה לעשות.

רם בן ברק: אני לא אתרגל לכנסת.

קריאה: יש מישהי שמבקשת רשות דיבור.

רם בן ברק: כן, בבקשה.

מרב מיכאלי: רק רציתי לענות לעניין כיתות הכוננות, ממה שאני מכירה, לא כל אחד יכול להחליף כיתות כוננות.

מרב מיכאלי: יש הנחיות ברורות בתוך צה"ל מי מקפיץ את כיתות הכוננות, אם מדובר בתוך חדירה ליישוב או באיזה מתווה מדובר בדיוק.

מרב מיכאלי: אם תרצו, נעביר לכם בהמשך בצורה מסודרת - - -

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: אני מבקש לקיים דיון על הסיפור הזה, כי בסוף יש לנו אנשים שהם מתנדבים, ברובם, מכיתת הכוננות, ועכשיו מקפיצים אותם לשריפה, ונאמר שהקפיצו אותם משירות הכבאות, ולא צה"ל, והם נמצאים בשריפה ויכולים גם להיפצע, אז אין להם ביטוח.

רם בן ברק: זה משהו שלא נפתור אותו עכשיו.

רם בן ברק: צריך לסגור את הפינה הזאת.

רם בן ברק: יש כאן איזושהי לקונה שצריך לסגור אותה.

רם בן ברק: נירה, זה בוועדה שלך.

נירה שפק: זה אצלי, כן.

רם בן ברק: אז צריך לסגור את הפינה הזאת.

נירה שפק: כן, כן.

נירה שפק: רשמתי לעצמי.

עידן בן-יצחק: אז אני אתחיל לקרוא.

עידן בן-יצחק: צו שירות המילואים (שירות מילואים למטרת תעסוקה מבצעית יותר מפעם אחת בתקופה של שלוש שנים רצופות) (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 תוספת (סעיף 1) אפשר להצביע על זה.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: מי בעד?

רם בן ברק: מי נגד?

רם בן ברק: בעד – פה אחד

נירה שפק: לא עשיתי לך הסתייגות, לא הצעה לסדר, ולא התייעצות סיעתית ורוויזיה.

נירה שפק: תראה מה זה, איזה כיף לך.

עידן בן-יצחק: "צו שירות המילואים (קביעת תפקידים ומקצועות לעניין חריגים במספר הימים המרבי של שירות מילואים בתקופה של שלוש שנים רצופות) (הוראת שעה), התשפ"ב-2021

עידן בן-יצחק: אלה תפקידים שישרתו 108 ימים בשל צורכי הכשרה ואימון:

עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 84 ימים, מטעמי כשירות והכשרה:

עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 70 ימים:

עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 108 ימים בשל מחסור בכוח אדם:

עידן בן-יצחק: כאן זה 84 ימים בשל מחסור בכוח אדם:

רם בן ברק: חברים, מי בעד?

רם בן ברק: מי נגד?

רם בן ברק: מי נמנע?

רם בן ברק: בעד – פה אחד

רם בן ברק: הימים המרבי של שירות מילואים בתקופה של שלוש שנים רצופות)

רם בן ברק: נגד – אף אחד, נמנע – אף אחד.

רם בן ברק: גם זה אושר.

רם בן ברק: לדעתי, אין צורך בדיון מסווג.

רם בן ברק: אני מסכם את הדיון ובהזדמנות זו אני רוצה להודות גם לכם, ובעיקר לחיילי המילואים שהם חוד החנית של מדינת ישראל בכל הדברים ונותנים דוגמה אישית, והוועדה מכירה אותם, מוקירה אותם, ומעריכה מאוד את העבודה שלהם.

רם בן ברק: הלוואי שיהיו רבים כמותם.

רם בן ברק: תודה רבה.

נירה שפק: כמותם וכמותן.

רם בן ברק: כמותם וכמותן.

נירה שפק: תודה רבה.