הוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק הסדרת השימוש בקנאביס למטרות רפואיות, התשפ"ב-2021 (פ/2245/24), כנסת 24, פרוטוקול מספר 17, 2022-02-22 12:10

שרן השכל: שלום לכולם, אני מחדשת את הישיבה.

שרן השכל: אנחנו נפתח את הדיון בפרק ט', פרק העובדים.

שרן השכל: גם פה אני מבקשת לעניין הזה- אך ורק הערות ענייניות וברשות דיבור.

שרן השכל: יש כבר אנשים שקראתי להם בקריאות ראשונות, ואני אומרת – בקריאה השלישית אני מוציאה.

שרן השכל: אז בבקשה, מי שיכול לדבר זה רק מי שקיבל זכות דיבור.

שרן השכל: אני מבקשת מהיועצת המשפטית לקרוא את פרק ט'.

ענת מימון: אני רק רוצה להקדים ולומר שקיבלנו הערות לפרק הזה במהלך הלילה והבוקר.

ענת מימון: כרגע אקרא את הנוסח שהופץ והנוסח ששינינו לאור הישיבה שהייתה.

ענת מימון: יש בפניי את ההערות של המשרד לביטחון הפנים ומשרד המשפטים, הערות מהותיות שאשתדל כבר במהלך ההקראה להגיד אותם.

ענת מימון: הערות ניסוחיות אפשר יהיה להשאיר לשלב הבא, ואם יש עוד דברים שפספסתי והם מהותיים – אשמח אם תעלו אותם.

ענת מימון: לגבי פרק ט' אני מזכירה שהייתה ישיבה בנושא.

ענת מימון: זה איזשהו מודל שהוועדה ביקשה, שמי שיאשר עובדים, ואני מזכירה: אנחנו מדברים רק על העובדים ולא על בעל הרישיון עצמו, או בעלי העניין בתוך בעל הרישיון – אלא על עובדים שלו – האישור ייעשה מול משטרת ישראל, לעניין של הערכת מסוכנות של העובד.

ענת מימון: יינתן אישור כזה – העובד יוכל לעבוד.

ענת מימון: לא יינתן אישור – הוא לא יוכל לעבוד.

ענת מימון: ניסינו להפוך את המקטע הזה לפשוט, לאיזשהו משהו שיתנהל מול משטרת ישראל.

ענת מימון: אני אקרא את סעיף 31(א):

ענת מימון: פה ביקשו להוסיף שהאישור יגיד ש "אין מניעה להעסקתו מטעמים של שלום הציבור וביטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי או בשל טעמים הנוגעים למהימנותו (להלן – אישור כשירות).

ענת מימון: ..".

קריאה: אישור מסוכנות, לא?

קריאה: הערכת מסוכנות.

שרן השכל: עוד מעט ניגע במונח.

קריאה: אפשר לחזור על זה?

ענת מימון: כן: "...

ענת מימון: ולפיו אין מניעה להעסקתו של העובד מטעמים של שלום הציבור וביטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי או בשל טעמים הנוגעים למהימנותו".

ענת מימון: פה הוועדה ביקשה שזה יהיה רק לגבי עובדים שבאמת או נמצאים במגע עם הצמח, או באמת נכנסים לאיזשהו מתחם שבו מוחזק הצמח.

ענת מימון: אנחנו כן קיבלנו הערה שהם רוצים שזה יהיה לגבי כל העובדים של בעל הרישיון – מהמשרד לביטחון הפנים.

מירי היבנר: אני ראש מחלקת מענה אזרחי בחטיבת החקירות.

מירי היבנר: אנחנו בעצם המחלקה שבפועל עושה הערכת מסוכנות פלילית בשלל נושאים, לא רק בנושא הזה של הקנאביס אלא גם אל מול רשות שוק ההון, אל מול רשות האוכלוסין ואל מול גורמים אחרים.

מירי היבנר: אני רוצה לגעת בשלושה היבטים קצרים.

מירי היבנר: ההיבט הראשון – לפני שאנחנו צוללים לכל הדברים החשובים מאוד, אנחנו צריכים לזכור שיש פה היבט קונספטואלי של תפיסת עולם ותפיסת תפקיד המשטרה – מי זאת המשטרה, מה הם התפקידים שלה - - -

שרן השכל: לא, סליחה.

שרן השכל: את הדיון הזה עשינו במשך שעות בחודשים האחרונים.

שרן השכל: אני מבקשת התייחסות לסעיפים בלבד.

מירי היבנר: אנחנו נעשה את זה, אבל חשוב לי - - -

שרן השכל: אנחנו מבינים, והדברים הובהרו במשך שעות בדיונים בארבעת החודשים האחרונים, כשקיימנו דיונים.

שרן השכל: על כן אני מבקשת התייחסות לסעיפים בלבד.

שרן השכל: התחלנו בסעיף 31(א).

שרן השכל: האם יש התייחסות לסעיף?

תמר בייט שרון: גברתי, לפני שנכנסים לסעיף, בקשר לסעיף – הסעיף עצמו בעצם מקים מתווה טיפול שמנוגד לתפיסת ההפעלה של משטרת ישראל ולייעוד שלה - - -

שרן השכל: איפה הוא נוגד את התפיסה?

שרן השכל: מה בסעיף נוגד את התפיסה?

תמר בייט שרון: המתווה שאתם מציעים בעצם הופך את משטרת ישראל לרגולטור זוטא בתחום אזרחי – בתחום הקנאביס הרפואי שזאת תרופה, וחשוב לי מאוד שיבינו – כל מי שיושב בחדר הזה, וחברי הכנסת שיצביעו בהמשך.

תמר בייט שרון: זה סעיף שמנוגד לייעוד שלנו, לתפיסת ההפעלה שלנו, וזה בעצם יוצר מצב שמשטרת ישראל נדרשת להתעסק בדברים שהיא לא אמונה עליהם.

תמר בייט שרון: אין לה את המיומנות.

שרן השכל: כמו אישור מסוכנות?

תמר בייט שרון: לא, אני רוצה לפרט.

תמר בייט שרון: הערכת המסוכנות הפלילית זה התחום שלנו.

תמר בייט שרון: אנחנו עושים אותו בשורה ארוכה של תחומי עיסוק.

שרן השכל: אז איזה סמכות אנחנו נותנים לכם בחוק הזה מעבר להערכת מסוכנות?

תמר בייט שרון: אתם יוצרים מצב שבו גורמים אזרחיים פונים אלינו ישירות כרגולטור.

תמר בייט שרון: אתם בעצם בונים מצב שבו אנחנו צריכים לבנות מעטפת שלמה שמתייחסת לטיפול בגורמים אזרחיים - - -

שרן השכל: תודה רבה, אנחנו הבנו את זה.

שרן השכל: אנחנו הבנו את זה.

שרן השכל: קיימנו על זה שלושה דיונים, העברתם לנו גם את ההערות לעניין הזה.

תמר בייט שרון: אבל גברתי - - -

שרן השכל: תודה רבה.

שרן השכל: אנחנו מבינים את עמדתכם.

שרן השכל: הוועדה לא מסכימה עם עמדתכם.

שרן השכל: אנחנו לא רואים מעבר לעניין של בדיקת מסוכנות שום סמכות או תפקיד נוסף שמוסף לתוך התפקיד הזה, ועל כן לעניין סעיף 31(א) אנחנו לא מקבלים את עמדתכם.

שרן השכל: תודה רבה.

תמר בייט שרון: אבל אנחנו רוצים לפרט.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: נתתי לכם את הזמן לפרט.

שרן השכל: אמרתם את עמדתכם.

שרן השכל: אם יש משהו נוסף לעניין הסעיף – אנחנו נשמע.

שרן השכל: שמענו את עמדתכם, הוועדה לא מקבלת את העניין הזה.

שרן השכל: בבקשה, משרד המשפטים.

תמר בייט שרון: אבל - - -

שרן השכל: לא, לא.

שרן השכל: בזכות דיבור בלבד.

עילם שניר: יש לנו דברים לומר שחשוב שיירשמו בפרוטוקול ונבקש לתת את זכות הדיבור לנירית להב-קניזו מהמחלקה הפלילית אצלנו.

נירית להב-קניזו: שלום גברתי, ותודה רבה על רשות הדיבור.

נירית להב-קניזו: בהמשך לעמדת המשטרה גם לנו חשוב מאוד להבהיר את עמדת משרד המשפטים בהקשר הזה.

נירית להב-קניזו: אין תקדים שבו משטרת ישראל מעבירה חוות דעת או המלצות לעניין סיכונים לשלום הציבור וביטחונו לאנשים פרטיים, למעסיקים פרטיים – בפרט למעסיקים, ולא לרגולטורים.

נירית להב-קניזו: מערכת יחסים מהסוג הזה בין אנשים פרטיים ובין משטרת ישראל, ובמיוחד בין מעסיקים לבין משטרת ישראל משבשת את העבודה הסדירה שבה רגולטורים מתנהלים מול השוק הפרטי, וההיבטים הפליליים מועברים לרגולטור ונשקלים על-ידו כחלק ממכלול שלם של שיקולים.

נירית להב-קניזו: השיקול הפלילי הוא לא השיקול היחיד, גם לא בהיבטים של העסקת עובדים, וגם – הרגולטור הוא הגורם שצריך לתת את הדעת.

נירית להב-קניזו: מעבר לזה, מערכת יחסים כזאת שבה אזרחים נדרשים לקבל אישורי העסקה ממשטרת ישראל היא בעייתית, ומשדרת מסר מאוד בעייתי אל הציבור.

נירית להב-קניזו: כשמידע מהסוג הזה מועבר למעסיקים זה בכלל פוגע בזכותם של העובדים ובתקנת השבים ובאפשרות שלהם להשתקם, מנוגד במידה לא מבוטלת לרציונל שחוק המידע הפלילי שעבר בכנסת ב-2019 ואמור להיכנס לתוקף בקרוב מאוד, אני לא רוצה לומר סותר אותו – אבל מנוגד לרציונל שעומד מאחוריו.

נירית להב-קניזו: כשמעסיק מקבל תשובה מרגולטור שאומר לו – אין אישור להעסקת אדם, המעסיק לא יודע מה עומד מאחורי זה, וככל שמדובר על מידע על רקע פלילי הרגולטור מעביר ישירות לעובד את הפרפרזה או את התשובה שמצביעה על העניינים הפליליים, ואז אותו עובד יש לו את הרשות להחליט האם הוא משתף את המעסיק שלו ומבקש מהמעסיק להיות חלק מהדבר הזה, או שהוא בעצמו מנהל את המאבק הזה.

שרן השכל: אז קודם כל – זה לא תלוי באזרחים, וזה לעניין סעיף (ב) שאני מניחה שלא תתנגדו אליו, שאומר שבעל רישיון כאשר הוא מבקש את הרישיון ימנה עובד מטעמו שאמור להיות בעצם ראש כוח אדם בכל אחד מהתאגידים, חלקם מחזיקים גם בכל השרשרת – החל מהגידול והמפעל ומחסני המלאי, וכו' – הוא מחזיק שם במספר רישיונות.

שרן השכל: לתאגיד הזה יש ראש כוח אדם אחד.

שרן השכל: ראש כוח האדם הזה מוסמך למעשה על ידי היק"ר לפנות למשטרת ישראל על מנת לשלוח להם רשימה של כמה עובדים הוא רוצה לקלוט החודש, המשטרה מעבירה לו את אותה בדיקת מסוכנות והוא למעשה מקבל תשובה – כן או לא, לגביהם.

נירית להב-קניזו: נכון, אותו מנהל הוא אזרח, הוא אדם פרטי - - -

גולן ביטון: סליחה.

גולן ביטון: הוא לא אזרח, הוא עבר קורס על ידכם כדי להסמיך את הדברים האלה.

גולן ביטון: הוא עבר קורס של שמונה חודשים.

גולן ביטון: אז אני לא מבין, יצרתם פה איזה משהו שהוא עובד, אז מה – עכשיו הוא לא עובד?

קריאה: מה זה קשור?

קריאה: מה זה קשור?

קריאה: הוא אזרח לכל דבר.

קריאות: - - -

שרן השכל: לא להתפרץ, די.

שרן השכל: זאת אומרת שלעניין האישור שמגיע לאזרח – ההסתייגות הזאת יורדת מהפרק ואני מניחה שזה מניח את דעתכם בעניין הזה.

שרן השכל: לעניין הפנייה של אזרחים – אני שואלת:

שרן השכל: כשאדם נדרש לאיזושהי עבודה ומתבקש להביא אישור שאין לו עבר פלילי.

קריאה: תעודת יושר.

שרן השכל: למי בעצם האזרח פונה כדי לקבל תעודת יושר?

נירית להב-קניזו: הוא לא פונה לאף אחד.

נירית להב-קניזו: אין דבר כזה תעודת יושר.

נירית להב-קניזו: יש תדפיס זכות עיון שמנוצל לרעה על ידי מעסיקים.

נירית להב-קניזו: התדפיס מפרט בפני אדם, לעיניו בלבד, את כל המידע הפלילי הנוגע אליו.

נירית להב-קניזו: הוא מנוצל לרעה, בניגוד להוראות חוק המרשם הפלילי, על ידי מעסיקים.

שרן השכל: אני לא נכנסת עכשיו לשאלה מה עושים עם זה ואיך עושים עם זה.

שרן השכל: השאלה האם יש פה אזרח, וכל אזרח שפונה למשטרת ישראל ולמעשה מקבל מידע.

שרן השכל: מה הוא עושה עם אותו מידע – זה משהו אחר.

שרן השכל: אתם אמרתם שכעיקרון אין דבר כזה.

נירית להב-קניזו: אם תתני לי להשלים אני אפרוס לפניך את כל התמונה.

נירית להב-קניזו: חוק המרשם הפלילי אוסר, על אף שנמסר כיום תדפיס על ידי המשטרה, אוסר וקובע שזאת עבירה פלילית לדרוש את המידע הזה על ידי מעסיקים.

נירית להב-קניזו: לאדם אין יכולת לוותר על החיסיון הזה – מה שהוא כן יכול לעשות בהיבטים אחרים של פרטיות.

נירית להב-קניזו: לגבי המרשם הפלילי, ההסכמה שלו לא מהווה הסכמה.

נירית להב-קניזו: זה היבט אחד.

נירית להב-קניזו: דבר שני – חוק המידע הפלילי שייכנס ביולי הקרוב לא יאפשר בכלל למסור את התדפיסים האלה.

נירית להב-קניזו: זאת אומרת, אנחנו נאלצנו בגלל הפרקטיקה הפסולה - - -

שרן השכל: אני לא נכנסת לעיקרון של מה, ואיזה מידע ומה עושים עם המידע.

שרן השכל: העיקרון הזה שאת אמרת שלא קיים דבר כזה שאזרח פונה למשטרה בבקשה לקבל פרטים.

נירית להב-קניזו: זה לא אותו הדבר.

שרן השכל: רגע, רגע – ולכן הדבר הזה קיים.

שרן השכל: ולכן, בחוק הזה אנחנו אפילו לא מקיימים את זה שכל אזרח פונה למשטרה ומבקש את זה.

שרן השכל: כלומר, אמרנו והבהרנו שזה בעצם ראש כוח אדם.

שרן השכל: אוקיי?

שרן השכל: אז יש איזשהם סייגים בחוק שאזרחים פונים למשטרה בבקשה לקבל מידע.

שרן השכל: אנחנו לא מדברים פה גם על מידע שהמעסיק מקבל.

שרן השכל: הוא לא מקבל עכשיו פירוט מה היה בעברו, האם יש לו עבר פלילי, האם יש לו איזה משהו כזה או אחר.

שרן השכל: המידע היחיד שלמעשה מועבר אל המעסיק זאת תשובה - כן או לא.

שרן השכל: ולכן, בעניין הזה את לא צריכה סוג של הפרת פרטיות, וכו'.

שרן השכל: גם אתם קבעתם את זה בחוק.

שרן השכל: בסופו של דבר – המעסיק, את המידע הטכני הזה של כן או לא הוא מקבל בכל מקרה, בין אם זה מהיק"ר ובין אם זה מהמשטרה.

שרן השכל: לכן, אני מנסה להבין את הקושי המשפטי מבחינת התהליך עצמו.

שרן השכל: איפה הוא בעייתי?

נירית להב-קניזו: אני אסביר.

נירית להב-קניזו: הדוגמה של לקבל תדפיס מהמשטרה זה לקבל מידע.

נירית להב-קניזו: הוא לא מקבל אישור העסקה מהמשטרה.

שרן השכל: אבל גם פה.

שרן השכל: גם פה הוא לא מקבל אישור העסקה.

נירית להב-קניזו: בפועל זה בדיוק זה.

נירית להב-קניזו: זה אישור העסקה.

שרן השכל: מבחינה משפטית למיטב הבנתי זה לא אישור העסקה.

שרן השכל: אתם דרשתם בדיקת מסוכנות – לכל אדם שעובד בתעשיית הקנאביס.

שרן השכל: ולשם כך אתם ביקשתם את היכולת של המעסיק לדעת האם יש לו בדיקת מסוכנות-הערכת מסוכנות חיובית או שלילית.

שרן השכל: עכשיו, אם הדבר הזה מנוגד לחוק הגנת הפרטיות אז אנחנו צריכים לבטל לחלוטין את כל מה שקשור לבדיקת מסוכנות.

נירית להב-קניזו: אני אסביר, כי כשהתהליך הזה נעשה על-ידי הרגולטור יש עוד פרמטרים ואמות מידה מלבד שאלת המסוכנות הפלילית.

נירית להב-קניזו: יש פרמטרים נוספים.

נירית להב-קניזו: ואז, כשהמעסיק מקבל תשובה ביחס להתאמה של עובד כזה או אחר הוא לא אמור לדעת מה בדיוק העילה.

שרן השכל: אבל גם כאשר היום הוא פונה ליק"ר – הרי היק"ר לא בודק את הרקע המקצועי האם הוא יודע גיזום בקנאביס או אם יש לו הכשרה בוטנית.

שרן השכל: הדבר היחיד שהיק"ר מעביר כמידע למעסיק הוא בעצם אותו מידע על הערכת מסוכנות, כך שאין הבדל בין היק"ר מעביר את אותו מידע למעסיק ובין אם המשטרה מעבירה את המידע למעסיק, מבחינה משפטית.

נירית להב-קניזו: אז אני לא מכירה את כל הפרמטרים שמשרד הבריאות בודק אבל כל רגולטור – תמיד יש לו אמות מידה נוספות - - -

שרן השכל: אז ספציפית לעניין הסעיף הזה אין לו עוד שום אמת מידה אחרת.

שרן השכל: ולכן אני חושבת שזה צריך להניח את דעתך בעניין הזה.

נירית להב-קניזו: אני חושבת שניסיתי להסביר.

נירית להב-קניזו: אני רואה בזה קושי.

נירית להב-קניזו: גם הקשר הישיר של העובד מול המשטרה זה בעייתי בפני עצמו, גם יצירת החריגה - - -

שרן השכל: העובד לא מתנהל בעצמו מול המשטרה, אז זה צריך להניח את דעתך.

שרן השכל: הסברנו למה העובד לא מתנהל מול המשטרה.

נירית להב-קניזו: זה לא משנה אם זה העובד או המעסיק.

נירית להב-קניזו: האזרחים הפרטיים שעובדים מול המשטרה בהקשרים של אישורים – זאת חריגה מהסדר הטוב.

נירית להב-קניזו: יש פה רגולטור - - -

שרן השכל: אז למעשה אישור הבקשה למרשם פלילי זאת גם חריגה מהסדר הטוב, כי אזרחים פונים למשטרה?

קריאה: גברתי, התכלית שונה.

קריאה: אין מרשם פלילי.

שרן השכל: לתדפיס, זכות עיון – זה חורג מהסדר - - -

קריאות: - - -

מירי היבנר: אבל הערכת מסוכנות אנחנו עושים.

שרן השכל: אבל אנחנו לא מדברים כרגע בהערכת מסוכנות אלא בעיקרון מבחינה משפטית.

עילם שניר: אני אשלים בנוסף לדברים שנאמרו – זה לא העובד עצמו, עדיין מדובר בגורם פרטי שמקבל איזושהי פרפראזה על מצבו הפלילי של אדם אחר, שאגב, לא מבוסס רק על רישום פלילי אלא גם על הערכות מודיעיניות כאלה ואחרות.

עילם שניר: דבר נוסף, שכרגע אין בנוסח והערנו על זה גם – שהיום לצורך העניין אם אדם נפסל לעסוק בתחום מסוים יש לו זכות לערער.

קריאה: לא נכון.

עילם שניר: אז בהצעת החוק צריכה להיות זכות כזאת כי מגבילים את העיסוק שלו.

עילם שניר: לא יעלה על הדעת שגורם פרטי שהוא לא העובד ינהל, בלי שהעובד עצמו יעשה את זה או שזה יהיה מטעמו, והלכה למעשה המשמעות היא שהעובדים שירצו לערער כן יצטרכו להיות בקשר ישיר עם המשטרה - - -

שרן השכל: אז אתה אומר שהמצב המשפטי היום הוא לא תקין משפטית.

עילם שניר: לא, אני אומר שבמצב היום – המצב היום הוא שהיק"ר לפי פקודת הסמים פועל מול בעל הרישיון לגבי מתן הרישיון שלו.

עילם שניר: הוא מאשר את העובדים במסגרת הרישיון שלו.

שרן השכל: לא, לא.

שרן השכל: היק"ר היום פועל אל מול בעל הרישיון שפועל אל מול העובד.

שרן השכל: היק"ר לא פועל אל מול העובד עצמו.

שרן השכל: היק"ר פועל אל מול בעל הרישיון שמעביר לו את רשימת השמות, והיק"ר מעביר לבעל הרישיון את האישורים או הערכת המסוכנות – כן או לא.

עילם שניר: משרד הבריאות יוכל להתייחס איך הוא מנהל שימועים כאלה היום, אבל כרגע בהצעה אין לזה התייחסות.

עילם שניר: אני לא רואה איך אדם שנפסל מלעסוק בתחום מסוים יוכל לערער, ואיך הוא ינהל את זה.

שרן השכל: אוקיי, אז אנחנו צריכים להוסיף התייחסות לזה.

אריאל גרופר: רק לגבי הפרקטיקה היום – עובד רוצה לעבוד בחווה במפעל ייצור, אומרים לו – אין בעיה, צריך להגיש את השם ליק"ר, היק"ר חוזר עם תשובה – כן או לא.

אריאל גרופר: למיטב ידיעתי, חופש העיסוק הוא עדיין זכות יסוד במדינת ישראל – לא יודע למה פסלו אותו.

אריאל גרופר: הוא ילך למשטרה, ישאל, יבקש להוציא ר.

אריאל גרופר: פ או מה שצריך – הוא יהיה נקי.

אריאל גרופר: לא יהיה רשום כלום, הוא עדיין לא יידע.

אריאל גרופר: זה בדיוק המידע המודיעיני.

אריאל גרופר: ואז אתם אומרי0 – תעודת חיסיון.

אריאל גרופר: אתם פוגעים בחופש העיסוק היום של אנשים, הם לא יודעים למה פסלתם אותם.

יובל לנדשפט: אריאל, אתה טועה בתהליך.

יובל לנדשפט: אם אדם רוצה להגיש ערר - - -

אריאל גרופר: למי?

יובל לנדשפט: ליק"ר.

אריאל גרופר: אבל על סמך מה?

אריאל גרופר: הוא לא יודע.

קריאה: על ההחלטה.

יובל לנדשפט: היק"ר פונה למשטרת ישראל, מקבל פרפראזה – זאת אומרת הסבר מדוע, ומעביר אותו.

אריאל גרופר: אז אני יכול להראות לך שלושה תהליכים שעשיתי, לא דרך היק"ר.

יובל לנדשפט: שיקול דעתו – היק"ר מעביר כל דבר, בסופו של דבר המנהל על פי הפקודה הוא זה שמקבל את ההחלטה ונותן.

יובל לנדשפט: היו גם מקרים כאלה שנידונו בבית משפט - - -

אריאל גרופר: אבל אתה מדבר על שלב אחר, יובל.

אריאל גרופר: השאלה היא – לתת את הזכות לאותו בן אדם שאמרו לו, ואני יכול להראות לכם הליכים שניהלתי עם עורכי דין נוספים מול משטרת ישראל, לא מול היק"ר – להבין למה פסלו אותו.

אריאל גרופר: אפילו את המידע הזה , למה אנחנו פוגעים בחופש העיסוק, משטרת ישראל לא נותנת.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: הבנו את העניין.

שרן השכל: המשרד לביטחון הפנים – רציתם להגיב לעוד משהו?

מתן כהנא: אנחנו רואים שבמציאות הקיימת אין הבחנה בין עובד שנוגע בקנאביס ובין עובד בכיר יותר שאין לו את הנגיעה הזאת.

מתן כהנא: הלכה למעשה אנחנו רואים מהמקרים – ורק במקרה האחרון שדובר בו בישיבה הקודמת, גם בעל חווה יכול לבצע ומבצע עבירות פליליות, ואנחנו סבורים שאין להגביל את זה רק לעובד – אנחנו מבינים מהמקרה של בעל החווה – יש גם עובדים בכירים יותר שלא נוגעים בקנאביס בתהליך העבודה שלהם ועדיין מעורבים בפלילים.

מתן כהנא: לכן אנחנו חושבים שכל עובד באשר הוא צריך לעבור הערכת מסוכנות פלילית שמתבצעת אצלנו.

מתן כהנא: הצענו גם נוסח לעניין הזה.

שרן השכל: אז בסופו של דבר אתם אומרים שגם יש תאגיד – וגם יש רואה חשבון, אז אותו רואה חשבון גם צריך לעבור הערכת מסוכנות.

מתן כהנא: בסופו של יום הוא עובד שיש לו נגישות.

יובל לנדשפט: כשהתחלנו את התהליך עם הרשות לניירות ערך הוחלט שכל בעל עניין – ובכלל זה עובדים שיש להם יכולת להכווין את פעילות החברה.

שרן השכל: בתנאי הרישיון, כאשר הם מבקשים את הרישיון עצמו, הרי כל בעל רישיון צריך להגיש רשימה של מי שקשור לתאגיד, וכו', והם אמורים לעבור בדיקת מסוכנות, נכון?

שרן השכל: האנשים האלה – איך הגדרנו אותם, עובדים תאגידיים?

קריאה: בעלי עניין.

שרן השכל: אז לעניין בעלי העניין – זה גם בפקודה וגם נמצא בפרק - - -

קריאה: זה בעל הרישיון.

קריאה: בעלי העניין זה במסגרת בעל הרישיון.

שרן השכל: ובמידה ונראה לנכון אפשר להעביר – לעניין התאגידים, עובדים שעובדים בתוך התאגיד, בדיקת מסוכנות אחת לחמש שנים בגלל שהם לא באים במגע ישיר עם הקנאביס.

קריאות: - - -

שרן השכל: בסדר, אז אנחנו נדון בזה בפרק של דרישות הרישיון.

טל פז מזרחי: בפרק הרישיון מדברים באמת על בעל הרישיון ובמקרה הזה יכול להיות תאגיד, ובעניין הזה אנחנו רוצים לבדוק את בעלי העניין ולדון בנושא הזה.

טל פז מזרחי: לגבי העובדים – מה ההבדל בין סמנכ"ל שיכול לתת הוראות שנמצא בתוך החווה עצמה ובין העובד עצמו?

טל פז מזרחי: האם הוא פחות מסוכן?

טל פז מזרחי: דווקא הוא יכול להיות פחות מסוכן.

קריאות: - - -

טל פז מזרחי: התאגיד – כתוב שם "בעלי עניין" ומהבחינה הזאת כל המנהלים הם - - -

קריאות: - - -

עילם שניר: רק להגיד שבלא מעט חוקים יש התייחסות, כשמתייחסים מפנים בדרך כלל להגדרה של "בעל עניין" וגם להגדרה של "בעל תפקיד בכיר" בעסק.

עילם שניר: ופה, מכיוון שמדובר בעובדים, יכול להיות שזה שיש עובדים זוטרים עם מגע ישיר יש אנשים אחרים שיכול להיות שיש להם שליטה גם אם הם לא פיזית קרובים למוצר כדי לבצע פעולה עבריינית.

עילם שניר: לכן אני לא כל כך מבין את ההתנגדות לכלול כל מי שעובד במסגרת אותו עסק.

עילם שניר: זה פשוט הרבה יותר הגיוני.

עילם שניר: יכול להיות שיש רואה חשבון ויש לו יכולת שליטה - - -

שרן השכל: אולי נעשה את זה בעצם - סוג של עובד קבוע - - -

קריאות: - - -

גולן ביטון: תראו, אין לנו בעיה, משטרת ישראל משרד המשפטים – הכל בסדר, תבדקו כמה שאתם רוצים ואת מי שאתם רוצים, רק הנקודה זה הזמן.

גולן ביטון: אם לי לוקח לגייס עובד – שזה מאוד מאוד קשה לגייס עובדים בחקלאות, מי כמוכם יודע – בערך שבועיים עד שלושה כדי לקבל אישור, בינתיים הוא כבר הולך ועובד במקום אחר.

גולן ביטון: אז אם זה לוקח כל כך הרבה זמן – תקלו עלינו.

גולן ביטון: אם אתם רוצים לבדוק - - -

שרן השכל: אבל לעניין הזמן אין לך מה לבוא אליהם בטענות.

גולן ביטון: לא, הם רוצים לבדוק את כולם אז אמרתי - - -

שרן השכל: אבל את העובדים שלא יבואו במגע אנחנו נבדוק אחת לחמש שנים, או משהו כזה.

גולן ביטון: זה מה שאני אומר – רק מי שנוגע בסם.

גולן ביטון: מבחינתי – רק מי שנוגע בסם, עובד חווה, שבאמת נוגע במגע ישיר עם הסם – תבדקו אותו כמה זמן שצריך.

גולן ביטון: כל השאר - - -זה הכול.

מירי היבנר: שתי נקודות – אחת, לעניין הערכת מסוכנות.

מירי היבנר: מה זאת הערכת מסוכנות, בקצרה?

שרן השכל: לא, לא, לא.

מירי היבנר: עוד נקודה - - -

שרן השכל: לא, אנחנו דיברנו על זה - - -

מירי היבנר: אבל חייבים להבין גם את מה שבית המשפט - - -

שרן השכל: לא נראה לי שיש מישהו אחד בחדר הזה שלא מבין מה זאת הערכת מסוכנות.

מירי היבנר: עוד נקודה - - - חייבים להבין גם את מה שבית המשפט - - -

שרן השכל: אנחנו דיברנו על זה.

מירי היבנר: כן, כי חושבים שזה להוציא רישום פלילי.

מירי היבנר: זה גם הערכה מודיעינית.

שרן השכל: מישהו חושב שהערכת מסוכנות זה הוצאת רישום פלילי?

שרן השכל: לא.

שרן השכל: תודה רבה.

מירי היבנר: יש לי עוד הערה.

שרן השכל: אני עכשיו מבקשת הערות ענייניות לנוסח.

שרן השכל: אל תתנו לי עכשיו הרצאות.

מירי היבנר: חמש שנים זה לא הגיוני, מכיוון שיש דבר במשטרה שנקרא התרעות, וזה מתריע בכל פעם כשנפתח תיק, או מידע מודיעיני שעולה - - -

שרן השכל: אבל כמו שאמרה לך היועצת המשפטית – זה יכול להעלות גם אחרי חודש.

שרן השכל: זה לא חייב לקרות אחרי חמש שנים.

שרן השכל: וברגע שאת בודקת רואה חשבון או עובד שעובד עם גיזום – וזה, יש סבירות שהוא יגנוב את התוצרת או יעשה ככה וככה או רואה חשבון או איש הייטק שעושה את המחשוב בתוך החברה, או רואה חשבון – היכולת שלהם לבצע פשעים בתוך החברה היא יחסית ברמה הרבה יותר נמוכה, אז לזה יש הערכת מסוכנות כזאת ולמשהו אחר – הערכת מסוכנות אחרת.

מירי היבנר: המודיעין שלנו מלמד שכל אחד בשרשרת הזאת יכול – אנחנו מנסים למנוע זליגה של גורמים עבריינים.

מירי היבנר: כל אחד בשרשרת יכול להיות גורם עברייני.

מירי היבנר: אנחנו צריכים לעשות בדיקה.

מירי היבנר: יש לנו חוקה - - -

שרן השכל: ולכן כל בעל רישיון, כל בעל אינטרס בתוך התאגיד שמעוניין להירשם מחויב בבדיקה כזאת.

שרן השכל: כל עובד שמגיע במגע מגיע עם בדיקת מסוכנות.

שרן השכל: אני לא חושבת שזה קיים לגבי שום תעשייה אחרת, שום דבר.

תמר בייט שרון: המלצות משטרה מגיעות גם בתחומים אחרים.

תמר בייט שרון: בטח שכן.

שרן השכל: כמו מה, למשל?

מירי היבנר: נותני שירותים פיננסיים, תחום אחד.

מירי היבנר: תחום שני - - -

שרן השכל: כל העובדים, כולל המנקים בשירותים הפיננסים צריכים לעבור בדיקת מסוכנות?

תמר בייט שרון: כל העובדים, כל נושאי המשרה - - -

שרן השכל: רגע, בתוך הבניין של השירותים הפיננסיים – יש את מגישת הקפה ויש את המנקה בשירותים.

שרן השכל: האם הן צריכות לעבור בדיקת מסוכנות?

תמר בייט שרון: לא.

שרן השכל: למה?

תמר בייט שרון: כי לה אין שום שליטה על הלבנת ההון שמבוצעת בצ'יינג'.

תמר בייט שרון: לעומת זאת קחי לדוגמה תחום של - - -

שרן השכל: לא, לא.

שרן השכל: קחי את הקנאביס.

שרן השכל: איך אותה מנקת שירותים או מגישת קפה יכולה לגנוב ולקחת קילוגרמים?

שרן השכל: תסבירו לי.

תמר בייט שרון: קנאביס זה משהו פיזי שאפשר לקחת אותו בשקים ולגנוב אותו.

שרן השכל: אז הנה, נהדר – אז מי שבא במגע או נכנס למתחם שבו מאוחסן קנאביס – הוא יעבור בדיקת מסוכנות.

שרן השכל: ומי שלא – אותו מגיש במזנון שאין לו שום קשר לכניסה לחדר או מלאי – אז הוא לא צריך.

ענת חן מיכאלי: אבל גברתי, ברשותך – אני מבקשת להבהיר: לא מדובר רק במגע פיזי ולקיחה פיזית של הקנאביס.

ענת חן מיכאלי: יש לנו מידעים וידוע לנו שהרבה פעמים גורמים עברייניים מנסים להשתמש בכל מי שעובד ויש לו גישה לאתרים האלו כדי לאסוף מידע לקראת התפרצות.

ענת חן מיכאלי: זאת אומרת, אותה מנקה שמסתובבת באותם אתרים שלו יכולה לאסוף מידע איזה אמצעי אבטחה יש שם, מה מערכי האבטחה, ויכולה גם להעביר את זה לגורמים עבריינים.

ענת חן מיכאלי: לא מדובר רק בלקיחה פיזית.

שרן השכל: אוקיי, וזה גם בתעשיות הביטחון?

ענת חן מיכאלי: מפעלים ביטחוניים, מפעלי נשק – בוודאי.

שרן השכל: ובשירותים פיננסיים?

ענת חן מיכאלי: בשירותים פיננסיים אין אמצעי אבטחה שיכולים למסור לגביהם מידע כי כל עבירה נעשית במחשב, בסייבר.

שרן השכל: והם לא יכולים לשים היום USB ולגנוב את כל המידע מהמחשב.

תמר בייט שרון: גברתי, אני מקבלת את ההערה שלך ואולי צריך גם את זה לבדוק.

תמר בייט שרון: הנקודה היא שמי שנקי ואין עליו אינדיקציות פליליות עובר את הבחינה הזאת במהירות המרבית ומתקבלת התשובה במהירות.

תמר בייט שרון: ומישהו, גורם שקשור לגורמים פליליים - - -

שרן השכל: מה שאני קובעת לעניין הזה – כל עובד שנכנס לאותו מתחם יעבור את אותה בדיקת מסוכנות – מי שנמצא במתחם, בין אם הוא עובד במזנון, כלומר – ברגע שהוא עובר את השערים הוא צריך לעבור את אותה בדיקת מסוכנות.

שרן השכל: מי שלא עובר את השערים, יש לו את העניין של בעלי עניין, תאגידים – כל הדברים האלה, אז אנחנו - - -

יפעת קריב: כשאת אומרת שעוברים את השערים אז קחי למשל את המפעל שלנו, שאת ביקרת בו.

יפעת קריב: יש לנו שטח אחד שהוא השטח של המפעל, שבו אכן יש את הקנאביס, ויש שטח אחר שהוא השטח של המשרדים, ששם אין קנאביס, אין כלום – זה רק משרדים.

יפעת קריב: למה גם במשרדים, שיש שם עובדי ניקיון אחרים, כי אלה עובדי ניקיון שמאושרים GMP מאושרים לניקיון מכונות, וכדומה.

יפעת קריב: אבל עובדת ניקיון במטבח שלנו, שלא מגיעה או עובדת שירות לקוחות שלי שעולה לחדר ועובדת בשירות לקוחות, היא לא מגיע למגע - - -

שרן השכל: אם זה לא אתר ייצור ולא אתר גידול, אז לא, אבל אם זה אתר ייצור או אתר גידול – אז כן, ברגע שנכנסים למפעל - - -

קריאות: - - -

שרן השכל: אם זה לא אתר ייצור ולא אתר גידול – אז לא, אבל אם זה אתר ייצור ואתר גידול – אז כן.

שרן השכל: ברגע שהם נכנסים בשער הם יידרשו לבדיקת המסוכנות הזאת.

שרן השכל: הערות אך ורק לסעיף 31(א).

ענת מימון: יש לנו גם בתי מרקחת, מתחמים של מחקר.

שרן השכל: לא.

ענת מימון: אני רוצה להבין מי הם אותם עובדים שיצטרכו לקבל את האישור.

שרן השכל: בעל רישיון אשר עובדו נכנס בשערי אתר ייצור, אתר גידול או - - -

קריאות: - - -

ענת מימון: אנחנו נצטרך טיפה לשנות את הנוסח אבל הכוונה היא שבעל רישיון – לגבי כל עובד שעובד במתחם עיסוק או אתר עיסוק לקנאביס יהיה חייב בקבלת האישור ממשטרת ישראל לשם קבלת העובד, והאישור הוא לפיו "אין מניעה להעסקת העובד מטעמים של שלום הציבור וביטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי או בשל טעמים הנוגעים למיהמנותו (להלן: "אישור כשירות"/"הערכת מסוכנות") – איך שתרצו לקרוא לזה.

קריאה: הערכת מסוכנות.

קריאה: זה המונח.

עילם שניר: רק שההגדרה להערכת מסוכנות, לפי הבנתי המקצועית – זה לא מדויק.

שרן השכל: הם אמרו שזאת הערכת מסוכנות.

עילם שניר: מה שהמשטרה עושה פה בפועל היא עושה בהקשרים אחרים וזאת לא הערכת מסוכנות.

עילם שניר: מקצועית זאת לא הערכת מסוכנות, קוראים לזה אישור משטרה.

שרן השכל: לא, הם אמרו שהערכת מסוכנות זה המונח המקצועי.

נירית להב-קניזו: הערכת מסוכנות זה לא המושג.

נירית להב-קניזו: נכון להשתמש במה שכתוב, או מה שהצענו בסיפא:

נירית להב-קניזו: אישור ממשטרת ישראל לפיו אין מניעה להעסיקו מטעמים של שלום הציבור וביטחונו, לרבות בשל עברו הפלילי ובשל טעמים הנוגעים למיהמנותו.

נירית להב-קניזו: כך זה מופיע בהרבה מאוד דברי חקיקה אחרים, שהמשטרה מעבירה את ה - -

שרן השכל: וזה הנוסח שהיא קראה.

טל פז מזרחי: ביקשו ממני לומר לפרוטוקול שכרגע השר מתנגד לסעיף הזה, הוא מבקש שלא יהיו הצבעות על הסעיף הזה עד שימוצו הדיונים שאני מבינה שאתם מנהלים.

ליאור סעדה פיסו: אני רק מבקשת לבדוק האם זה חל גם על היבואנים, על המשרדים של היבואנים, על העובדים שלהם – על כל מה שקשור בשרשרת הגידול.

שרן השכל: כן, ברור, אבל זה לא פה.

ליאור סעדה פיסו: זה לא מובהר פה.

שרן השכל: זה ברור ומובהר.

שרן השכל: אנחנו עוברים לסעיף 31(ב).

ענת מימון: (ב) בעל רישיון ימנה עובד מטעמו שיהיה אחראי על אישור כשירות לעובד שמבצע פעולות בקנאביס (להלן - הגורם המרכז) ויודיע על מינוי כאמור ועל זהות הגורם המרכז למנהל; המנהל יעביר את שמות הגורמים המרכזים שמינו בעלי הרישיון למשטרת ישראל; לעניין זה רשאים מספר בעלי רישיון למנות מטעמם במשותף גורם מרכז, אשר יהיה אחראי להשגת אישור כשירות לעובדים לפי סעיף זה אצל כל בעלי הרישיון שמינו אותו.

ענת מימון: אני רק אעיר כמה הערות שצריך לבחון – האם זה חייב להיות עובד של בעל רישיון או שאנחנו רוצים גם לאפשר לו למנות גם אדם אחר מטעמו?

ענת מימון: זאת הערה שקיבלנו גם מהמשרד לביטחון הפנים – והאם אותו גורם מרכז גם נדרש לאיזה אישור, כמובן – כשירות שלו והערכת מסוכנות שלו לנושא הזה.

ענת מימון: כמה נקודות שרציתי לבחון – האם זה חייב להיות עובד, ואני אומרת, אגב, בהקשר להוראות שנשמעו לגבי סעיף (א) – נאמר שיש גורמים שבאמת קציני הביטחון-בטיחות באותם בעלי רישיון, יכול להיות שאת רוצה לקבוע ספציפית מי הוא אותו גורם, או – את אמרת מי שהוא ראש כוח האדם אצל אותו בעל רישיון.

ענת מימון: כרגע החוק שותק לגבי זה, כלומר, בעל הרישיון יכול למנות כל עובד לתפקיד הזה של הגורם המרכז מול המשטרה.

טל פז מזרחי: הערנו על זה, כיוון שאמרתם שמרכז יכול להיות גורם של כמה חברות, אז רצינו שזה יוגדר כאדם ולא כעובד, כי הוא לא יהיה עובד של כולם.

טל פז מזרחי: זה דבר אחד.

טל פז מזרחי: דבר שני, בנוגע לבדיקה, כמובן שגם הוא יצטרך לעבור בדיקה, גם הוא יצטרך לעבור את אותה בדיקה.

מתן כהנא: לגבי הכשירות – או שנגדיר את זה, הרי אותה כשירות, אם הגורם המרכז רק צריך לאשר את זה שהוא קיבל ממני את אותו אישור, אותה הערכת מסוכנות – האם זו הכשירות, או שיש עוד ממדים שבעל הרישיון צריך לבחון?

שרן השכל: כרגע אין עוד ממדים נוספים.

מתן כהנא: אז אולי במקום "כשירות", לרשום את אותו אישור.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אני רוצה לעבור לסעיף (ג).

ענת מימון: (ג) בעל רישיון לא יעסיק עובד שבא במגע עם קנאביס, אלא אם משטרת ישראל הודיעה, לאחר פנייה של הגורם המרכז של בעל הרישיון, לא יאוחר מ-14 ימים מיום קבלת פרטי העובד, כי היא אינה מתנגדת למינויו לעבודה מטעמים של..." – אנחנו נכתוב פה: "שלום הציבור וביטחונו, לרבות עברו הפלילי" ניקח את המונח שהגדרנו.

ענת מימון: אני ממשיכה בקריאה: מצאה משטרת ישראל כי נדרש לה פרק זמן נוסף לבדיקת התקיימות הטעמים כאמור, תודיע על כך בכתב לגרום המרכז עם פרטי העובד שלגביו נדרש זמן נוסף לבדיקה ותשיב לפנייתו לגבי העובד בתוך 28 מיום קבלת פרטי העובד.

ענת מימון: כלומר, עוד 14 ימים – הליך האישור לגבי כל עובד אמור להיות 14 ימים, ככל שנדרש זמן נוסף יינתנו 14 ימים נוספים.

ענת מימון: ניתנה הערה שזה לא מספיק, 14 יום.

רננה מיסקין: רציתי לקבל הבהרה, כי שיניתם.

רננה מיסקין: בהתחלה היה כתוב שבעצם שהכול יתקיים בין המשטרה לבין הגורם המרכז.

רננה מיסקין: אז בשלב הראשון זה עובר דרך המנהל – והוא מעביר את זה למשטרה, ואחר כך המשטרה ממשיכה דרך הגורם המרכז?

שרן השכל: רק לגבי מי הוא הגורם המרכז כאשר אתה מבקש - - -

רננה מיסקין: השאר – אנחנו לא קשורים?

שרן השכל: נכון.

שרן השכל: כי בעצם בתנאי הרישיון – הסעיף הנוסף הוא מי הוא הגורם המרכז – ראש אגף כוח אדם, הקב"ט של אותו מפעל – ובעצם אתם מסמיכים אותו.

שרן השכל: הערות לסעיף (ג)?

מתן כהנא: גם לעניין "עובד שבא במגע עם קנאביס" – צריך לשנות את זה - - -

ענת מימון: לא, זה מונח שהגדרנו ב- (א).

ענת מימון: נתאים את המונח למה ששינינו.

מתן כהנא: לגבי התקופה הראשונה של ה-14 יום, אנחנו מבינים שאם כל האופרה הזאת עוברת למשטרת ישראל, 14 יום לא יספיקו לנו.

מתן כהנא: אנחנו מבקשים להעמיד את זה על חודשיים ימים.

שרן השכל: חודשיים, כדי לאשר הערכת מסוכנות?

מתן כהנא: גם היום אנחנו רואים שברגע שהיק"ר עושה את החלק הארי של מיפוי הפרטים – כשאנחנו מקבלים את זה נטו לעבודה, התוצאה מתקבלת תוך מספר ימים בודדים.

מתן כהנא: כשאנחנו מקבלים אלינו את כל התהליך, את כל הפרוצדורה - - -

שרן השכל: איזה פרוצדורה?

שרן השכל: אנחנו דיברנו על זה.

שרן השכל: היק"ר מעביר לכם שם, שם משפחה, תעודת זהות.

מתן כהנא: אחרי שכל הטעויות והבדיקות ואיסוף המידע מתבצע - - -

שרן השכל: ולכן הוספנו את הפרטים של העתק תעודת זהות, על מנת שלא יהיה בלבול בפרט או במספרים של תעודת הזהות.

שרן השכל: זאת אומרת שאתם מקבלים את אותם נתונים מדויקים.

מתן כהנא: העובדה שיש לי העתק תעודת זהות זה אומר שאני צריכה לשבת ולעשות אימות ברגע שהמערכת לא מאשרת את זה, זה פעם ראשונה.

מתן כהנא: דבר שני, אנחנו עדיין עובדים עם מערכות שקיימות היום שעדיין לא עברו שדרוג בהיבט הזה, בשביל זה אנחנו צריכים תקציבים.

מתן כהנא: אבל כאן, ככל שאנחנו מצליחים לעשות את זה והמקרה הוא קל והכול זורם – כמובן שנגיע לזה בפחות מחודשיים.

מתן כהנא: אבל אנחנו כן צריכים את החודשיים האלה לאותם מקרים תקולים ולאותם מקרים שאנחנו צריכים לעשות את ההעמקה.

ענת מימון: אפשר להוסיף, וזו גם הערה שקיבלנו, שאם נמסרו פרטים שגויים והיא צריכה לאמת את הפרטים, הזמן ייספר כמובן מהרגע שהועברו אליה הפרטים שהיא יכולה לבדוק באמצעותם.

ענת מימון: כלומר, אם הייתה טעות - - -

שרן השכל: אבל גם אם הייתה טעות בפרטים, כמו שאתם אומרים – תוך כמה ימים זה אמור לעמוד בתוך ה-14 יום.

שרן השכל: ואם אתם צריכים עוד הערכה למסוכנות וכו' – יש לכם 28 יום.

מתן כהנא: 14 יום לא יקרה אפילו בשביל לעלות על הטעות הזאת.

מתן כהנא: אנחנו צריכים זמן לעשות את זה.

מתן כהנא: אחננו צריכים לעשות את המשימה הזאת על הצד הטוב ביותר כדי באמת לתת פתרון למצוקה שקיימת כאן, אבל אנחנו צריכים זמן.

מתן כהנא: זה לא האישור היחיד.

טל פז מזרחי: העובדה היא שבסופו של דבר המשטרה נותנת את האישור תוך כמה ימים, ועשינו את הבדיקות האלה.

טל פז מזרחי: מתי לא?

טל פז מזרחי: מתי שיש איזה מידע מודיעיני שהם צריכים לבדוק, ואת הנושא הזה כן צריך באיזשהו מקום להסדיר, אחרת מה שיקרה – דווקא במקרים היותר מסובכים כשיש חשש הם לא יעמדו בזה.

שרן השכל: אבל בשביל זה נתנו לכם הארכה ל-28 יום.

טל פז מזרחי: לפעמים הם פונים לגורמים נוספים ורשויות נוספות כדי לקבל עוד מידע, זה לא רק תלוי בהם.

מתן כהנא: אני גם לא רוצה בכל תיק לבקש הארכה, גברתי.

מתן כהנא: אני רוצה באמת לעמוד בסד הזמנים בתקופה הראשונה שהוקצבה לי ורק במקרים חריגים להגיע לתקופה השנייה, אחרת אני אאלץ כל בקשה לדחות.

רויטל גרמה: אני רוצה להגיד לך – לא ממהרים לשלול, ואנחנו באמת עושים בדיקה מאוד מקיפה.

רויטל גרמה: אם באמת מגיע מישהו שאין לו שום דבר, אז הבדיקה תהיה מהירה, ובאמת – פחות מ-14 יום.

רויטל גרמה: אבל לפעמים מגיעים כאלה שיש להם הרבה תיקים.

רויטל גרמה: אנחנו עוברים על חומרי הראיות בתיקים, מוודאים שבאמת יש ראיות לכאורה.

רויטל גרמה: אם זה מידע מודיעיני – לפעמים אנחנו כן מבקשים, אפילו פונים כדי לוודא דברים, לראות שיש מספיק מידע כדי לשלול.

רויטל גרמה: אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבגלל שאין מספיק זמן חלילה אנחנו נפגע למישהו בחופש העיסוק.

רויטל גרמה: אנחנו כן רוצים להמשיך לעשות את העבודה שלנו כמו שצריך.

שרן השכל: אז לעניין הזה, במקום 14 פלוס 14 אנחנו ניתן 14 יום.

שרן השכל: ואם תצטרכו תוספת הארכת זמן בשביל הערכת מסוכנות אם יש הרבה תיקים, וכו', אנחנו ניתן הארכה של עוד 30 יום, אך ורק במקרים שבהם יש הערכת מסוכנות.

שרן השכל: קיבלתם.

שרן השכל: 45 יום.

שרן השכל: תאמינו לי, זה די והותר.

שרן השכל: אין מצב של יותר מהדבר הזה.

יעל שכטר שיטמן: רק לוודא, כי גם 14 יום זה הרבה בשביל - - -

שרן השכל: נכון, הם טוענים שבתוך כמה ימים זה יתקבל, אבל אנחנו נותנים להם זמן processing מינימלי.

יעל שכטר שיטמן: אבל גברתי, אנחנו מדברים על המקרים המורכבים.

יעל שכטר שיטמן: אנחנו לא מדברים על המקרים הפשוטים.

שרן השכל: לעניין המקרים המורכבים – אז לא מדובר פה על 14 יום.

שרן השכל: מדובר פה על עוד 30 יום כדי לבחון את הבקשה.

שרן השכל: זה המון זמן.

שרן השכל: אתם יודעים מה?

שרן השכל: תבקשו את זה בכל הבקשות – אתם יודעים מה?

שרן השכל: יבואו חברי כנסת ויגידו שאין הערכת מסוכנות יותר.

שרן השכל: אם אתם תוקעים תעשייה שלמה שלכל עובד לוקח לו חודשיים לקבל אישור עבודה – את אומרת לי שתתקעי את כולם חודשיים?

שרן השכל: אני אומרת שבמקרים פשוטים כשניתנו לכם הפרטים ואין לכם שום בעיה אתם – יש לכם 14 יום.

שרן השכל: שבועיים זה גם המון זמן לאשר עובדים.

שרן השכל: אני לא יודעת מתי פעם ניסיתם להשיג עובד, אבל היום יש מצוקה מאוד קשה בהעסקת עובדים בכל מקום, בטח שבחקלאות – שאף ישראלי לא רוצה לעבוד בה.

שרן השכל: את נותנת לו 14 יום לשבת בבית ולא לעבוד עד שאת בכלל מחזירה לו תשובה – הבן אדם הולך למקום אחר.

שרן השכל: אז אמרתם אוקיי, בואו ניקח את העניין של אדם שיש לו הרבה תיקים פליליים, אז נתנו לכם עוד חודש נוסף להעריך אותו.

שרן השכל: עזבו שאותו בן אדם לא ימתין לעבודה הזאת.

שרן השכל: לא ימתין, ילך וימצא עבודה אחרת.

שרן השכל: תאמינו לי שיש מספיק עבודות גם בשכר יותר גבוה, שהוא יכול לקבל בלי השטויות האלה של הערכת מסוכנות.

שרן השכל: אם את עכשיו מאיימת שאם לא ניתן לכם יותר מ-14 יום אתם תתקעו את כל הבקשות בחודשיים - - -

קריאה: לא, זה לא מה שאמרנו.

טל פז מזרחי: קודם כל אני רוצה שיהיה ברור שהזמנים נספרים מיום המצאת מלוא המסמכים הנדרשים, והדבר השני – אני מנסה פה: האם יש אפשרות למצוא פתרון למקרים החריגים או להעלות לאישור לדרגה יותר גבוהה, או שזה יבוא בפני מישהו אחר?

תמר בייט שרון: תני לי להסביר את עצמי.

תמר בייט שרון: הרי כל הדיון הזה והשינוי בהסדרה נבע מתוך העובדה שלמעשה אמרו שמשטרת ישראל עובדת ביעילות לעומת הרגולטור.

תמר בייט שרון: מכאן זה מתחיל.

תמר בייט שרון: זאת אומרת שבמרבית המקרים ככך הנראה ניתן את אותו אישור בטווח הזמן שאתם מבקשים אותו.

תמר בייט שרון: מתי אנחנו נדרשים ליותר זמן?

תמר בייט שרון: באותם מקרים מורכבים.

תמר בייט שרון: על מה אנחנו מדברים?

תמר בייט שרון: אנחנו מדברים על אינטרס ציבורי למנוע כניסתם של גורמים עברייניים לתחום הזה ולנצל את התחום הזה שכולכם רוצים שהוא יהיה נקי מעבריינות.

תמר בייט שרון: אני מדברת על ארגוני פשיעה מתוחכמים, אני מדברת על ארגוני פשיעה שרוצים לנצל את החברות ואת התעשייה הזאת בשביל להלבין הון, בשביל לקחת סמים ולעסוק בהם באופן פלילי.

תמר בייט שרון: והמקרים המורכבים הללו דורשים ממני בדיקות מקיפות בתיקי חקירה ובמודיעין, הם דורשים ממני לעשות שיח מול יחידות השטח שלי, הם דורשים ממני לשקול את הדברים בצורה שקולה, מושכלת, וזה דורש זמן.

תמר בייט שרון: אני לא רוצה להיכשל במשימה שלי.

שרן השכל: ואת רוצה להגיד לי שלבדיקה המורכבת הזאת 45 יום לא מספיקים לך?

תמר בייט שרון: אני רוצה לומר שאני כמשטרה - - -

שרן השכל: כן או לא?

תמר בייט שרון: כן.

תמר בייט שרון: יש מקרים שזה לא מספיק לי.

שרן השכל: אז במקרים ש-45 ימים לא מספיקים לך כנראה שהמקרה הוא באמת מורכב וקשה, ואת יודעת מה?

שרן השכל: אני לא רוצה את הבן אדם הזה בתעשייה.

שרן השכל: תשלחי לו תשובה שלילית.

שרן השכל: לא רוצה אנשים שיש לגביהם ספק כל כך גדול שגם לאחר 45 יום את לא מסוגלת לאשר אותו.

תמר בייט שרון: אבל אני כרשות שמקבלת החלטה צריכה לעשות את זה- - -

קריאות: - - -

מירי היבנר: אני אשמח אם אפשר יהיה לעגן את האמירה הזאת כשאנחנו נצטרך להתמודד עם טענה של מדתיות, וגברתי, אם אפשר רק לרשום שמדובר בימי עבודה, ולא 45 ימים רגילים.

מירי היבנר: שגם זה ייספר, אם כבר אנחנו מדודים.

עילם שניר: אני רוצה שאם יש מקרה שבו צריך לעשות איזו בדיקת עומק, ואחרי זה מתברר שאין הצדקה בגלל סוג העבירות או בגלל המידע לשלול מהאדם את העיסוק בתחום, אז בסוף יש פה את הפגיעה בחופש העיסוק ואני לא מבין למה במקרים חריגים, שהם לא הכלל, לא יתאפשר למשטרה עוד פרק זמן נוסף.

עילם שניר: תאפשרו את זה באישור של ה- - -

שרן השכל: כמה זמן?

שרן השכל: הם ביקשו פרק זמן נוסף ונתנו להם במקום 14 יום – 30 יום.

שרן השכל: מה פרק הזמן הנדרש?

עילם שניר: אבל זאת שאלה מקצועית שהם מנסים להשיב עליה.

עילם שניר: אם אני מבין, הכלל הוא – אפשר להגיד שהתשובה תינתן תוך פרק זמן, כמו שנאמר פה.

עילם שניר: 14 יום וכו', ולאפשר איזשהו מדרג.

שרן השכל: אבל זה מה שעשינו.

שרן השכל: נתנו להם 14 יום.

שרן השכל: צריכים הארכה נוספת?

שרן השכל: יש 14 יום נוספים.

שרן השכל: הם דרשו יותר – נתנו להם 30 יום.

עילם שניר: אבל אני לא מדבר עכשיו על המשטרה, אני מדבר על העובד בקצה.

עילם שניר: לבוא לעובד בקצה ולהגיד – בגלל שהיה פה מקרה מורכב ולקח לנו יותר זמן אז אנחנו דוחים אותך – בעיניי זאת לא תשובה.

עילם שניר: בסוף זה פוגע בחופש העיסוק.

שרן השכל: אז על כך יהיה אפשר להגיש ערעור, ויהיו להם 45 יום נוספים על מנת לדון בערעור הזה.

עילם שניר: אז אנחנו שולחים אדם להגיש ערעור על כך שהם לא הספיקו את הבדיקה, במקום לאפשר להם עוד שבועיים להשלים אותה?

שרן השכל: אתה מכיר היום מישהו במדינת ישראל שימתין 45 יום כדי לקבל עבודה, כשהוא יכול חודש שלם לשבת ולהרוויח משכורת בכל מקום?

שרן השכל: אתה מכיר אדם כזה?

עילם שניר: אל"ף, יכול להיות שאדם כזה זה אדם בכיר בחברה ושהוא ממתין לאיזה אישור כי הוא רוצה להיכנס לחברה, לפעול בה.

עילם שניר: אני לא יודע אם זה העובד הזוטר, שיכול להיות שיחפש עבודה אחרת.

שרן השכל: בסדר, אבל כמה זמן נדרש, שישה חודשים?

שרן השכל: צריך גם בעניין הזה מדתיות כלפי המעסיק.

שרן השכל: אתה לא יכול להגיד למעסיקים – חבר'ה, תמתינו, תשלמו להם בינתיים שכר במשך חודשיים שלמים, שלושה חודשים ולפעמים גם שישה חודשים, משום שהמשטרה לא הואילה בטובה לעשות את הבדיקה בצורה זריזה יותר.

עילם שניר: אבל זאת לא הנקודה.

עילם שניר: הנקודה היא שלא מוצע פה לקבוע ברירת מחדל מראש שהזמן הוא ארוך עד - - -

שרן השכל: אתה חשוב ששלושים יום זה לא מדתי?

עילם שניר: אני לא הגורם המקצועי שיגיד כמה זמן דרוש לו במקרים מורכבים.

עילם שניר: אם הם צריכים לפנות ליחידות שטח, לרשות אחרת – אדם חשוד בפלילים בעבירות של הרצת מניות וצריך לפנות לרשות לניירות ערך.

עילם שניר: יכול להיות שזה ייקח עוד שבוע.

עילם שניר: בגלל עוד שבוע אנחנו לא ניתן לבן אדם לעסוק בתחום?

עילם שניר: אני לא מין.

ענת מימון: השאלה היא – תמיד כשנותנים את פרק הזמן הנוסף, איך אנחנו מוודאים שלא כל המקרים בסופו של דבר יגיעו לקצה של פרק הזמן המקסימלי.

קריאות: - - -

קריאה: יש חזקה שנקראת חזקת התקינות.

יעל שכטר שיטמן: החשש שלנו שזה יהיה נתון למשחק, כי כל מקרה יכול להיות מורכב.

יעל שכטר שיטמן: אז אין לנו בעיה עם מקרים חריגים.

יעל שכטר שיטמן: השאלה היא איך מקבעים את זה שזה באמת רק יהיה מקרה חריג.

יעל שכטר שיטמן: זאת הבעיה שלנו, כי גם 14 יום זה הרבה, והם צריכים להבין את זה.

יעל שכטר שיטמן: 14 יום לעובד לחכות זה המון המון זמן.

יעל שכטר שיטמן: אז אין לנו שום בעיה שלחריגים יידרש הזמן שיידרש, אבל שיהיה ברור ש - - -

שרן השכל: אני עוצרת את זה פה.

שרן השכל: אני חושבת שמה שקבענו פה הוא מאוד מאוד מדתי.

שרן השכל: אנחנו צריכים לאזן כאן בין היכולת של אותם מעסיקים להעסיק עובדים ובין היכולת לתת למשטרה את הזמן לבדוק את זה.

שרן השכל: אני חושבת שניתן להם 14 יום לעניין הערכה.

שרן השכל: במידה ונדרשת פנייה לגורמים נוספים – כלומר מודיעין, הרשות לניירות ערך, וכו' – יש להם 14 ימים נוספים.

שרן השכל: במידה והתגלה מידע שבתחום הפלילי, תיקים פליליים שנדרשים – ניתן להם עוד - - -

ענת מימון: "שנדרש לה זמן נוסף".

ענת מימון: אני לא מגבילה את העילות שבגינן נדרש פרק הזמן הנוסף.

ענת מימון: אני חושבת שצריך להשאיר את זה ככה.

שרן השכל: טוב, אז נקבע 14 ועוד 30.

שרן השכל: זהו.

שרן השכל: הסעיף הבא – סעיף (ד).

ענת מימון: תשובת משטרת ישראל לפי סעיף קטן (ג) תינתן בין אם היא מתנגדת למינוי העובד ובין אם לאו; הודיעה המשטרה כי אין מניעה להעסקת העובד תאושר העסקת העובד אצל בעל הרישיון לתקופה שלא תפחת משנה, ואולם עובד שקיבל אישור כאמור יוכל לעבור בתוך תקופת האישור לעבוד אצל בעל רישיון אחר, ללא צורך לאישור העסקתו מחדש.

ענת מימון: יש לי מספר הערות – תשובת משטרת ישראל תינתן בין אם היא מתנגדת ובין אם לא.

ענת מימון: יש איזשהו נוסח מקובל בחקיקה, אנחנו נתאים את הנוסח.

ענת מימון: לעניין שזה לתקופה שלא תפחת משנה, קיבלנו הערה שצריך לסייג ולהגיד "אלא אם כן התקבל מידע חדש שיש בו כדי למנוע את המשך העסקתו והמשטרה הודיעה על כך לגורם המרכז".

ענת מימון: כך שאפשר יהיה - - -

קריאה: למנהל, לא לגורם המרכז.

ענת מימון: לי כתוב לגורם המרכז.

ענת מימון: ובסוף אנחנו מבקשים שגם יהיה עדכון למנהל על מעבר למעסיק חדש כדי שתהיה אפשרות לדעת אם אותו עובד כבר לא אצל הגורם המרכז שאישר אותו אלא עבר לגורם אחר, וזה בשביל מקרים שבאמת התגלה מידע וצריך יהיה לפנות ולהגיד שהעובד כבר לא מאושר להעסקה.

ענת מימון: בסוף להגיד שעובד יכול לעבור בין מעסיק למעסיק בתוך תוקף האישור שניתן לו, אבל צריך להינתן על זה עדכון – למנהל, לגורם הרלוונטי שאמורה להיות לו רשימה של עובדים, נכון?

שרן השכל: כן, כי הוא מקבל דיווח.

שרן השכל: בסדר.

שרן השכל: אני מקבלת את ההערות של המשרד לביטחון הפנים וגם של משרד המשפטים

יובל לנדשפט: חברים, עובד עובד אצל מעסיק מסוים.

יובל לנדשפט: למעשה האישור הזה הוא שלו.

יובל לנדשפט: הוא יכול, למעשה, להפעיל לחצים על ה - - - שחסרים לו עובדים והוא יכול להגיד – אני עובר לעבוד אצל מישהו אחר.

יובל לנדשפט: ומהר מאוד זה יקרה, בטח בשוק קטן.

שרן השכל: גם בתחומים אחרים עובד יכול לעבור למעסיקים אחרים.

יובל לנדשפט: בסדר, אני שם את זה פה על השולחן.

שרן השכל: אבל זה קיים בכל תחום.

שרן השכל: אנחנו לא יכולים למנוע מאדם לעבור למקום אחר.

יובל לנדשפט: בהנחה שהתקבל מידע חדש בעניינו של איזה עובד.

יובל לנדשפט: המידע הזה מועבר?

יובל לנדשפט: נניח שעובד עבד בחווה מסוימת, קיבל הצעה למשכורת טובה יותר ונדד לחווה אחרת.

יובל לנדשפט: לאחר תקופה של זמן הסתבר שהוא עשה משהו פלילי.

יובל לנדשפט: למי משטרת ישראל מודיעה?

שרן השכל: קודם כל, אם הוא עבר עבירה פלילית – המשטרה תעצור אותו.

יובל לנדשפט: לא עבירה פלילית.

יובל לנדשפט: הסתבר שהוא קוף של סוחר סמים.

שרן השכל: קשה לי להאמין שיש הרבה מקרים כאלה.

קריאות: יש.

שרן השכל: במידה והתקבל מידע מודיעיני המשטרה תודיע ליק"ר, היק"ר יודיע לראש כוח האדם באותה חברה שהוא נדרש לערוך בדיקת מסוכנות נוספת.

שרן השכל: ואז אותו אדם ישלח את בדיקת המסוכנות לאותו עובד.

קריאה: אבל הוא כבר לא שם.

קריאה: הוא נוייד.

שרן השכל: אבל לאיפה שהוא עובד.

קריאות: - - -

שרן השכל: צריך לעדכן לפי החוק אם הוא עובר, אז למה שלא יידעו?

קריאה: מי הרגולטור?

שרן השכל: סליחה, ליק"ר יש רשימה של כל העובדים.

יובל לנדשפט: לא כל יום, כל חצי שנה.

קריאה: אבל היא אמרה שיעבירו לך כל פעם שיש שינוי עבודה.

שרן השכל: בן אדם שקולט עכשיו אדם חדש לעבודה – הוא מוסיף לך את זה למצבת כוח האדם שלו.

שרן השכל: זה לא משנה אם זה אדם שעבר כבר בדיקת מסוכנות או לא.

שרן השכל: יובל, אל תמציא לנו עכשיו את הגלגל.

שרן השכל: אז יש לנו את זה?

ענת מימון: לא, רגע.

ענת מימון: יש שני מצבים.

ענת מימון: דבר ראשון זה אם תוך כדי תקופת האישור מתקבל מידע שיש בו כדי למנוע את המשך ההעסקה.

ענת מימון: בהתחלה אמרנו שיודיעו לגורם המרכז.

ענת מימון: את אומרת שאת רוצה שזה יעבור דרך היק"ר?

שרן השכל: כן, שהמשטרה תודיע למנהל, והמנהל יודיע למנהל כוח האדם, או לקב"ט.

קריאות: - - -

שרן השכל: אנחנו כרגע נשים את זה אצלכם, אם יהיו בעיות – נזקק את זה ונפתור את זה, נמצא מנגנון אחר.

שרן השכל: סעיף (ה).

ענת מימון: (ה) הגורם המרכז יעביר למנהל, אחת לששה חודשים, רשימה מעודכנת של כל העובדים שאושרו לעבודה אצל בעל הרישיון לפי הוראות סעיף זה.

ענת מימון: הבקשה היא לקצר את זה בשלושה חודשים.

שרן השכל: מי ביקש להעביר את זה לשלושה חודשים?

ענת מימון: הבט"פ.

ענת מימון: הם רוצים שזה יהיה מעודכן באופן - - -כמה שיותר - --

שרן השכל: למה?

מתן כהנא: בשביל להתעדכן בצורה יותר רציפה.

מתן כהנא: בסופו של יום לנו תהיה הפררוגטיבה להרים את הדגל כשיש לי מידע חדש, כמו שאמרנו.

מתן כהנא: אבל אנחנו סבורים ששישה חודשים זה תקופה ארוכה מדי בשביל לקבל תמונת מצב עדכנית.

מתן כהנא: אז אנחנו סבורים ששלושה חודשים ייתן לנו משהו קצת יותר הגיוני.

שרן השכל: טוב.

שרן השכל: נעשה שלושה חודשים.

מתן כהנא: כאן אולי נכון להגיד שברגע שיש עדכון, הוספה או גריעה של עובד – אז זה ייעשה בלי קשר לשלושה חודשים, זה ייעשה online כדי שנדע שבאמת – אם אדם ששללנו אותו עכשיו החליט שהוא עובר למקום אחר - - -

שרן השכל: אז בשביל מה צריך כל שלושה חודשים?

שרן השכל: אם את מעדכנת כל פעם שמישהו נגרע או מתווסף?

יובל לנדשפט: אבל אני גם שואל את חברינו העוסקים, הרי אם מישהו באמת נשלל על מסוכנות – הם לא רוצים אותו אצלם.

יובל לנדשפט: דבר ראשון שייפגע זה הם.

שרן השכל: אבל הם עוברים את הבדיקה הזאת, יובל.

שרן השכל: אנחנו לא נעביר עכשיו את כל העובדים בדיקה אחת לחודש.

שרן השכל: זה לא יקרה.

שרן השכל: אחת לשנה זה מספיק.

ענת מימון: אז סיכמנו שכל שלושה חודשים רשימה מעודכנת, או על כל גריעה או הוספה של עובד אתם רוצים עדכונים?

קריאות: - - -

עילם שניר: אם המערכת מקוונת היום, כך אני מבין, אז הם לא צריכים כל פעם לשלוח את הרשימה מחדש.

עילם שניר: נכון?

עילם שניר: אז מה הוספנו?

יובל לנדשפט: - - -אז הקמנו מערכת ממוחשבת שהיום כל עוסק שרוצה מתקשר לאתר, לוחצים בלחיצת כפתור והוא מקבל את כל העובדים המעודכנים.

יובל לנדשפט: לאור - - -רוצים להוציא את זה.

קריאה: זה עדיין לא עובד כמו שצריך.

שרן השכל: אז למה לא לעשות את זה אחת לשישה חודשים?

שרן השכל: המשרד לביטחון הפנים, יש לכם פה שתי אפשרויות.

שרן השכל: אנחנו לא רוצים לשגע אותם.

שרן השכל: או שאחת לחודש, כל פעם כשיש גריעה או הוספה הם מעדכנים, פלוס כל שישה חודשים או שאתם רוצים כל שלושה חודשים – הם מעדכנים - - -

טל פז מזרחי: רק כדי להבין את האופציות: אחת לחודש, כל פעם כשיש גריעה?

טל פז מזרחי: או שכל פעם כשיש גריעה או הוספה הם מעדכנים, ואז - - -

שרן השכל: ואז את אומרת – אני מעבירה את הכול כל שישה חודשים.

טל פז מזרחי: אז אני רק מנסה להבין למה צריך את השישה חודשים הנוספים ברגע שיש גריעה.

שרן השכל: כדי לעשות יישור קו כל שישה חודשים.

טל פז מזרחי: אז גריעה והוספה כל שישה חודשים.

שרן השכל: אז כל שישה חודשים וכל גריעה והוספה - - -

קריאה: אחת לחודש.

קריאות: - - -

שרן השכל: כן, הם לא עונים להם יותר מאחת לחודש.

שרן השכל: הם יכולים להגיש את זה רק אחת לחודש.

שרן השכל: "הגורם המרכז יעביר למנהל אחת לשישה חודשים רשימה מעודכנת של כל העובדים שאושרו לעבודה אצל בעל הרישיון לפי הוראות סעיף זה, וכן יעדכנו לגבי כל גריעה או הוספה של עובד".

ליאור סעדה פיסו: יעדכנו בזמן אמת.

יפעת קריב: אני רק רוצה לציין שכל הצד שלנו כאן של העוסקים בתעשייה לא מבין כלום.

יפעת קריב: אנחנו יושבים פה, מסתכלים אחד על השני – מישהו כאן יכול לתרגם לנו בפרקטיקה מה זה אומר?

שרן השכל: עכשיו קראתי.

שרן השכל: מה לא מובן?

יפעת קריב: אני אסביר – הרי כל הזמן בהצעת החוק אנחנו שואלים האם הצעת החוק הזאת תקל על החיים או תקשה עלינו.

יפעת קריב: כשאנחנו מקשיבים למשטרת ישראל ואנחנו די בהלם כאן

יפעת קריב: כולנו אנחנו שומעים בעצם שכאילו ככה: משטרת ישראל באמת - - - ה GSP ישב ביק"ר, ואז משטרת ישראל לקחה את ה GSP אליה.

יפעת קריב: כתוצאה ממעבר ה GSP למשטרת ישראל אנחנו שינינו את כל מבנה המצלמות, לאט לאט החלפנו את כל הדלתות, את כל הכספות, הגבהנו גדרות, העמקנו גדרות, הוספנו עוד מאבטחים.

יפעת קריב: בעצם, היום לפרוץ לחווה שלנו הרבה יותר קשה מאשר לכלא גלבוע.

יפעת קריב: הרבה יותר קשה.

יפעת קריב: עכשיו כל עובד עובר אצלנו מסכת ייסורים ונשמע שהמשטרה מוסיפה ועוד מוסיפה ועוד.

יפעת קריב: זה לא שכאילו יש זליגה של חומר מהחוות או המפעלים, כל גרם נרשם בתוך תנאי ה GMP.

יפעת קריב: גרם נכנס לחווה, גרם נכנס ל post-harvest, גרם עובר למפעל, עובר לבית מרקחת.

יפעת קריב: הכול מתועד.

יפעת קריב: מה קורה כאן?

יפעת קריב: זה מקל או מקשה?

יפעת קריב: מקשה.

שרן השכל: אז אתם רוצים להשאיר את זה אצל היק"ר ושהוא ינהל לכם את העובדים?

קריאות: - - -

יפעת קריב: לא, לא.

יפעת קריב: אנחנו רוצים דבר אחד.

יפעת קריב: אנחנו רוצים הגבלה של זמן – כמה זמן לוקח למשטרה לענות ליק"ר.

קריאה: אנחנו לא רוצים עיכובים.

שרן השכל: אבל יש לכם עיכובים היום, והם עושים את זה כל חודש, אנחנו מקלים עליכם.

שרן השכל: אתם לא רוצים את זה?

יפעת קריב: זה מה שאנחנו שואלים – אם המשטרה מקלה או לא?

יפעת קריב: אנחנו בהלם.

יפעת קריב: הם הרגו אותנו.

יפעת קריב: המשטרה, מה הם רוצים?

שרן השכל: אבל אנחנו מגבילים אותם, מה לא מובן?

שרן השכל: אל תשחקו אתנו משחקים.

שרן השכל: להשאיר את זה כמו שזה – תאמינו לי אנחנו יודעים.

שרן השכל: שיאשרו לכם כל שישה חודשים.

שרן השכל: אל תבואו אלינו אחר כך בתלונות.

יפעת קריב: נשמע שהמשטרה רוצה להקשות יותר.

קריאות: - - -

שרן השכל: כפי שראיתם, אנחנו לא קיבלנו הרבה מעמדת המשטרה.

שרן השכל: אתם רוצים להחזיר את זה למה שזה היה לפני זה?

יפעת קריב: אנחנו רוצים פתרון.

שרן השכל: והבאנו פתרון.

שרן השכל: אם יש הערות לפתרון – תעירו.

שרן השכל: אם אין הערות – די.

קריאה: לא הבנו את הפתרון.

שרן השכל: אז תקשיבו.

שרן השכל: אם במקום להיות עסוקים בלדבר אחד עם השני תקשיבו למה שנאמר כאן בוועדה.

שרן השכל: אני קוראת ואתם אומרים שלא הבנתם.

שרן השכל: מה לא היה מובן במה שקראתי?

שרן השכל: תנסו קצת להקשיב במקום לדבר אחד עם השני פה.

שרן השכל: בבקשה, ענת.

ענת מימון: אנחנו בסעיף (ו):

ענת מימון: הם מבקשים מסמכים ככל שיידרשו וגם מה התפקיד ומקום העבודה.

ענת מימון: היום זה מועבר?

שרן השכל: לא, היום זה לא מועבר.

שרן השכל: אנחנו לא מוסיפים עוד פרטים.

קריאות: - - -

קריאה: תפקיד, והעסק שבו - - - מקום העבודה.

קריאה: דווקא זה נועד למה שאתם העליתם בדיון שלא יבדקו מישהי שמנקה באותה מידה שיבדקו עובד שבא במגע - - -

שרן השכל: אבל אתם בודקים בכל מקרה.

קריאה: אבל ברור שצריך להיות איזשהו שוני - - -

שרן השכל: מה שלא ביקשתם מהיק"ר אל תבקשו מאתנו, אנחנו לא נאשר את זה.

קריאה: אנחנו ביקשנו מהיק"ר.

שרן השכל: אבל זה לא קיים היום.

שרן השכל: אנחנו לא נוסיף את זה.

קריאה: אבל מה הבעיה עם תפקיד ומקום עבודה?

שרן השכל: חבר'ה, אתם אומרים שיש קושי כאשר מעבירים אליכם מידע כאשר הוא אולי לא תקין.

שרן השכל: אז פתאום שינו בטבלה מהמנקה למגישת הקפה, או פתאום היא הועלתה בתפקיד – תבואו אליהם בטענות ותגידו להם לרשום את הפרטים כמו שצריך.

שרן השכל: חבר'ה, אל תוסיפו את מה שלא הוסיפו לכם ביק"ר.

שרן השכל: אנחנו לא נוסיף את זה לתוך החקיקה.

תמר בייט שרון: אבל אנחנו בדיוק היינו בתהליך של לקבל מהיק"ר את הפרטים האלה.

שרן השכל: אז אתם לא תקבלו את זה.

שרן השכל: זה טוב מאוד שזה מגיע לוועדה משום שככל שאתם מקשים יותר על אותם מפעלים היכולת שלהם להעסיק אותם פוחתת.

שרן השכל: אנחנו לא ניתן את זה.

תמר בייט שרון: מה הקושי בלקבל את הפרטים על העובד?

שרן השכל: מה עשיתם עד היום כשלא היו לכם את הפרטים על העובדים?

תמר בייט שרון: פנינו וביקשנו.

שרן השכל: אני מצטערת, אני לא מקבלת את זה.

תמר בייט שרון: ולגבי המסמכים?

שרן השכל: אמרתי לכם –יש לנו סעיף מה מבקשים בתוך המסמך.

ענת מימון: מסמכים נוספים ככל שיידרשו.

קריאה: ככל שיידרשו.

קריאה: אם אני צריכה להעמיק את הבדיקה, ואני צריכה מסמכים נוספים.

שרן השכל: כמו מה למשל?

קריאה: לפנות לאגף הרוקחות לקבל מידע אולי על דין משמעי או על משהו שקשור.

שרן השכל: אבל זה לא מהגורם המרכז.

שרן השכל: המשטרה יכולה לפנות לדעתי לכל גוף, כולל לעניין מסחר בבורסה, וכו'.

שרן השכל: ואתם פונים אליהם ומקבלים את זה.

שרן השכל: הסעיף הבא בבקשה.

ענת מימון: סעיף (ז):

ענת מימון: אני רק אעיר שגם משרד המשפטים וגם הבט"פ מתנגדים לאופציה הזאת, להעסיק ללא אישור.

שרן השכל: נתחיל עם משרד המשפטים.

שרן השכל: מה ההתנגדות של משרד המשפטים לעניין הזה?

עילם שניר: זאת הייתה הערה לגבי נסיבות מחייבות, על זה אנחנו מדברים.

שרן השכל: אתם רוצים להגדיר מה הן הנסיבות המחייבות?

עילם שניר: לא.

עילם שניר: הערנו על הבעייתיות.

עילם שניר: אם אפשר לאפשר לנירית מהמשרד לדבר.

נירית להב-קניזו: ההעסקה של עובד ללא אישור מהווה בעצם עבירה לפי פקודת הסמים, ולכן לייצר אפשרות כזאת היא כמובן מייצרת קושי.

נירית להב-קניזו: אם באותו אדם טמון סיכון, אז נדרש – במיוחד אם הבדיקה מתארכת כפי שהצעתם לפני זמן קצר לחוקק, אז כנראה יש אתו בעיה.

נירית להב-קניזו: לכן, לאפשר לו לעבוד למרות שלא הגיע אישור חותר תחת כל הרעיון שעומד מאחורי מתן אישורים.

נירית להב-קניזו: מעבר לזה, הנסיבות תמיד יחייבו העסקה מידית של העובד, כי כמו שתואר פה קשה למצוא עובדים.

נירית להב-קניזו: לא ברור מנוסח הסעיף מה הן אותן נסיבות שמחייבות העסקה מידית וזה גם לא מסוג הסעיפים שמקובל להקנות בהם שיקול דעת בעולם הרישיונות לגורם פרטי, אנחנו לפעמים מאפשרים - -

שרן השכל: אנחנו אפשרנו את העניין הזה של קבלת אישור תוך 14 יום.

שרן השכל: במידה ויש סוג של בדיקה יותר מעמיקה שנדרשת – זה עוד 30 יום.

שרן השכל: במצב כזה – נניח שעברו 14 יום והמשטרה לא הודיעה, לא פנתה, לא אמרה אם הוא כן מסוכן או לא – מה את מציעה שנעשה?

שרן השכל: בואי נגיד שזה נגרר 30 יום והמשטרה אפילו לא ביקשה אישור הארכה או הודיעה שהיא מאריכה.

שרן השכל: איזה סוג של טווח זמן מקסימלי נראה לך סביר אם המשטרה לא עומדת בתפקידה ובעצם לא משיבה על פי חוק לעניין הזה?

נירית להב-קניזו: כשרשות שלטונית לא עומדת בתפקידה ולא עומדת בלוחות הזמנים שקבע לה המחוקק – ואני שמה רגע בצד את התקופות שנקבעו, האם הן סבירות ומתאימות בסיטואציה הזאת, אז עומדות בפני האנשים הפרטיים אפשרויות להגיש בקשות, ערעורים ועתירות, וגם, כמובן, עתירה לבית משפט.

נירית להב-קניזו: אבל בעולם של רישיונות או אישורים או של - - - למיניהם, במיוחד בעולם פרטי שבו אנחנו מאפשרים עיסוק בקנאביס שמחוץ לעולם הרישיונות המגע אתו והעיסוק בו וההחזקה בו מהווים עבירה פלילית לא יכול להיות שאם לא קיבלת תשובה אז מותר לך לעשות מה שאתה רוצה.

נירית להב-קניזו: ושוב, אני מחדדת את הקושי הזה כי - - -

שרן השכל: אבל את חושבת שזה סביר שעכשיו על כל עובד – בואי נגיד בשכר מינימום – שמתחיל לעבוד, אתה תוציא הוצאות משפטיות של 30-20 אלף שקל כדי לעתור לבית המשפט על זה שלא עמדו בזמנים?

נירית להב-קניזו: אני חושבת שסביר לקבוע לוחות זמנים הגיוניים וסביר שרשות שלטונית תעמוד בלוחות זמנים שהמחוקק קבע לה, זאת צריכה להיות הנחת העבודה.

נירית להב-קניזו: ולא יכולה להיות הנחת עבודה שאם לא ניתן רישיון אז ניתן למי שביקש את הרישיון לעשות מה שהוא רוצה, כששוב – התחום, לא רק שיש בו רגולציה, הוא תחום שהעיסוק בו מהווה עבירה פלילית.

נירית להב-קניזו: כלומר, להחזיק את הסם אם לא קיבלת רישיון מהווה עבירה פלילית – רק עצם ההחזקה שלו.

נירית להב-קניזו: אז לא ייתכן שבהיעדר אישור פוזיטיבי לעשות את הפעולה הזאת היעדר תשובה יקנה איזשהו אישור.

נירית להב-קניזו: זה פשוט לא מתקבל על הדעת.

נירית להב-קניזו: המשמעות היא שאת מסכנת את העובד, את אומרת לו – לך תעבוד, את מסכנת אותו בחקירה פלילית.

נירית להב-קניזו: הוא עובר עבירה פלילית – הוא החזיק את הסם, הוא יבוא במגע עם הסם וצפוי לחקירה פלילית.

נירית להב-קניזו: זה לא הוגן כלפי העובד.

כרמית תורג'מן: רק רציתי לדעת אם אפשר להוסיף את הנושא שאם אין תשובה מהמשטרה שנקבל איזשהו אישור זמני.

קריאה: שלושים יום.

קריאה: זה בדיוק מה שרציתי להציע.

כרמית תורג'מן: שלפחות יהיה אישור זמני.

כרמית תורג'מן: עד למיצוי החקירה.

שרן השכל: נשמע את משרד הבט"פ.

טל פז מזרחי: אנחנו מצטרפים לחלוטין לעמדה שנשמעה על ידי משרד המשפטים.

טל פז מזרחי: אנחנו חושבים שזה לא נכון לאפשר עבירה פלילית על ידי זה שאין אישור – לגבי הנושא של הזמנים אני לא רואה איך אפשר לאשר אישור זמני כאשר אין לך באמת הערכה אם האדם מסוכן או לא.

טל פז מזרחי: בשלושים ימים הוא יכול לעשות מה שהוא עושה בשנה.

טל פז מזרחי: זה בעיניי לא פתרון.

שרן השכל: עוד הערות?

קריאה: היה פרק זמן כזה שזה אושר, וזה עבד מצוין.

קריאות: - - -

מתן כהנא: בהמשך לזה – אין שום רשות שלטונית במדינת ישראל שבהינתן מצב שהיא לא מגיבה אז האזרח לוקח את החוק לידיים ועושה לעצמו.

מתן כהנא: זה פשוט פתיחת פרצה לארגוני הפשע להכניס אנשים שאנחנו עסוקים בלראות, לבדוק את המהימנות שלהם ובינתיים – אם אנחנו לא עמדנו ב-45 יום האלה יום למחרת הוא מועסק.

שרן השכל: איך אנחנו מתגברים על הקושי המשפטי הזה?

ענת מימון: אני מבינה שיש פה קושי.

ענת מימון: אני מסכימה שיש פה בעיה משפטית לתת אישור העסקה בלי אישור המשטרה.

ענת מימון: פרק הזמן לא ישנה לעניין הזה.

ענת מימון: גם אם היינו כותבים חודשיים או שנה – זה עדיין בעייתי להעסיק בלי אישור.

שרן השכל: אנחנו כרגע נוריד את הסעיף הזה.

יפעת קריב: אבל אנחנו ממש רוצים שהסעיף הזה יישאר.

שרן השכל: אני יודעת, ואנחנו נצטרך למצוא את הדרך המשפטית לנמק אותו, על מנת הוא יהיה תואם את הנוסח המשפטי, שהוא לא יסתור את הדין הפלילי.

שרן השכל: אז נשים את זה כנקודה, איך אנחנו מתגברים על הקושי המשפטי הזה כדי לשים איזשהו מקל בגזר.

שרן השכל: סעיף (ח).

ענת מימון: אני רק אקדים ואומר שסעיף (ח) נוצר בגלל שנאמר שעל אף שאף אחד לא אומר שהוא אוסר העסקת עובדים זרים בתעשייה, אנחנו למעשה שמענו כאן בוועדה שאין בכלל העסקה של עובדים זרים בתחום.

ענת מימון: ולכן, הוועדה ביקשה שנוסיף סעיף שאומר: "מבלי לגרוע מהוראות סעיף זה, בעל רישיון שמבקש להעסיק עובד זר ימציא למנהל מסמך ממדינת המוצא של העובד המעיד על היעדר עבר פלילי של עובד, בתרגום נוטריוני מאושר".

ענת מימון: הבנו שזה לא מה שיפתח את השוק להעסקה של עובדים זרים.

ענת מימון: נאמר לנו שהסעיף הזה מיותר, שממילא עובד זר שנמצא בישראל כבר יש לו אישור והוא יכול להיות מועסק.

ענת מימון: ולכן אני אשמח לשמוע את משרד המשפטים בעניין הזה.

עילם שניר: אני אחדד את הדברים: אנחנו עשינו בירור מול רשות האוכלוסין וההגירה ונאמר לנו שעובדים זרים שמגיעים לישראל עם אשרה במסגרת ההסכמים והביקורת מול הנציגויות הדיפלומטיות, יש תהליך שמוודא שאין להם עבר פלילי.

עילם שניר: לכן פשוט נראה לי לא ישים לדרוש מעובד זר שמגיע לפה - - -

שרן השכל: למה בעצם היום לא מעסיקים עובדים זרים בתחום הזה?

עילם שניר: זאת שאלה שצריך להפנות אותה למשרד החקלאות.

שרן השכל: משרד החקלאות אמר שאין מניעה, שהוא לא מתנגד.

עילם שניר: אני לא הגורם שעוסק בהקשר של איזה ענפים עובדים זרים יכולים לעבוד.

עילם שניר: זאת לא שאלה שצריכה להיות מופנית למשרד המשפטים.

עילם שניר: מבחינת הצורך להביא אישור על היעדר עבר פלילי – זה לא נדרש.

שרן השכל: יובל, האם היו פניות לבקשות אישור לעובדים זרים בתעשייה?

יובל לנדשפט: כן, רבות.

יובל לנדשפט: וגם פה – המשטרה צודקת.

יובל לנדשפט: כמו שאמרה קודם, שהאישור שנתנו שהיה עתי לתקופת הקורונה היה לא חוקי, והם צדקו.

יובל לנדשפט: גם בעובדים זרים היו פניות לחקלאים.

יובל לנדשפט: כיוון שבכלל, עבודה בחקלאות עם גב כפוף בחממות – כל הרומנטיקה עפה אחרי רבע שעה.

יובל לנדשפט: עובדים זרים – לכן הם גם בחקלאות בכלל.

יובל לנדשפט: היו פניות, הנושא הזה נידון, עדיין לא הסתיים בוועדת ההיגוי הבין משרדית.

יובל לנדשפט: המשטרה מצד אחד אומרת, כחוק – אנחנו נדרשים על פי חוק לבדוק כל עובד, ובכלל זה עובד זר.

יובל לנדשפט: איך נבדוק אותו?

שרן השכל: אבל משרד המשפטים אומר שלעובד שבארץ יש לו אישור שהוא - - -

יובל לנדשפט: לא לצורך ה - - -יש כאן דעות חלוקות.

יובל לנדשפט: הדיון עדיין לא הסתיים.

יובל לנדשפט: לכאן או לכאן.

שרן השכל: אז אני רוצה להבין מהמשרד לביטחון הפנים או מהמשטרה מדוע למעשה אתם לא מאפשרים עבודה של עובדים זרים בתעשיית הקנאביס.

מיכל מלכה: אני ראש חוליית מחקר וסמים במשטרה.

מיכל מלכה: האבחנה בין תיק מודיעיני לר.פ צריכה כבר להיות ברורה.

מיכל מלכה: כאן זה לא בא לידי ביטוי.

מיכל מלכה: כתוב כאן בסעיף שהבדיקה היא רק על ר.פ.

שרן השכל: לא.

שרן השכל: זה לא גורע מהוראות הסעיף.

שרן השכל: ברור שמעבר לזה המשטרה גם עושה את הבדיקה הרגילה, אבל - - -

מיכל מלכה: המשטרה לא יכולה לעשות, ועל זה אנחנו מנסים להסכים.

מיכל מלכה: היעדר עבר פלילי זה לא תיק מודיעיני.

מיכל מלכה: תיק מודיעיני לא יכול להתקבל ממדינה זרה.

מיכל מלכה: זה לא מקובל בין מדינות בעולם שמדינות יבקשו עבור עובד שמגיע לעבוד במדינה אחרת שהוא לכאורה חף מפשע – לא מקובל שהוא - - -

שרן השכל: קודם כל זה לא נכון.

שרן השכל: כמעט כל בקשת אזרחות - - -

מיכל מלכה: לא אזרחות.

מיכל מלכה: לצורך עבודה.

שרן השכל: לצורך קבלת בקשת אזרחות המדינה מבקשת מהמשטרה בדיקת עבר פלילי, לדעת שהבן אדם אין לו סוג של עבר פלילי.

שרן השכל: לכן אותו מסמך מהמשטרה מתורגם על ידי נוטריון ומגיע למדינת היעד.

קריאה: זאת לא אותה בדיקה.

מיכל מלכה: הגיע הזמן שתבחינו בין מודיעין ובין רישום פלילי.

מיכל מלכה: - - -זה לא לצרכי אזרחות, זה לצרכי עבודה.

שרן השכל: הצורך לכאן או לכאן לא משנה.

מיכל מלכה: הוא משנה.

שרן השכל: קודם כל זה לא משנה לצורך מה זה.

שרן השכל: אם מדינת ישראל מחליטה שלצורך דבר כזה או אחר היא מבקשת בדיקת עבר פלילי, אז היא מבקשת בדיקת עבר פלילי.

שרן השכל: אוקיי?

שרן השכל: עכשיו, כאשר אנחנו אומרים שנדרשת סוג של בדיקת מסוכנות, בדיקה מודיעינית – הרי ברור, בסופו של דבר העובד הזר הזה מגיע לפה, למדינת ישראל.

שרן השכל: לעשות הערכה מודיעינית האם הוא קשור לגורמים עברייניים פה, במדינת ישראל – להבריח, לעשות?

שרן השכל: כלומר, מה החשש?

שרן השכל: איזה פשע הוא יכול לעשות כאשר הוא מגיע לפה, למדינת ישראל?

מיכל מלכה: אם את חושבת שלהכניס אנשים שאין לך מושג מה הם עשו קודם לכן לתוך הענף הזה לא יגרום לענף נזק – לדעתי גברתי טועה.

מתן כהנא: תמונת המודיעין מצביעה על זה שדווקא עובדים זרים מעורבים בסחר בסמים קשים דווקא במושבים החקלאיים.

קריאה: אבל את עושה יבוא בלי בעיה - - -

מתן כהנא: מעבר לזה, בהיתר העבודה שעליו את מדברת יש בדיקה של ר.פ.

מתן כהנא: היא שונה במהותה מאותה בדיקה של הערכת מסוכנות שנשענת גם על מקורות מודיעיניים.

מתן כהנא: הצורך הזה של הבדיקה של הערכת מסוכנות חייב להיות כשאנחנו מדברים על עיסוק שאם הוא לא עם היתר הוא למעשה ביצוע עבירה בפועל.

מתן כהנא: אז אנחנו לא ניתן כלי בידי עובד זר שגם ככה מועד – ואנחנו יודעים מה המצב - - -

קריאות: - - -גם הערכת מסוכנות.

מתן כהנא: לא.

מתן כהנא: בהיתר עבודה ניתן מקום עבודה ושם המעסיק, ונבחן ר.פ.

מתן כהנא: לא נבנה לך תיק מודיעיני, לא נעשית בחינה כמו - -

ענת מימון: אנחנו לא גורעים מהוראות הסעיף, אבל מה שלמעשה אנחנו מבינים פה – שאין שום אפשרות כזאת לגבי עובד זר - - -

מתן כהנא: נכון, ולכן אי אפשר להסתפק באותו היתר עבודה.

ענת מימון: לא כתבנו שמסתפקים.

ענת מימון: כתבנו "מבלי לגרוע מהוראות סעיף זה".

מתן כהנא: אבל לא ניתן.

ענת מימון: ולכן זה בדיוק מה שאני אומרת.

ענת מימון: למעשה, מה שאתם אומרים פה עכשיו שלא יהיה גם - - -

קריאות: - - -

עופר מיכאל: זה לא מדויק.

עופר מיכאל: לפי פקודת הרוקחות, כאשר הוסיפו את פרק הקנאביס דובר על השקעה של משקיע זר.

עופר מיכאל: מעל 5% ושם המשטרה אכן הסכימה לבדוק את זה בחו"ל, באינטרפול.

עופר מיכאל: אז למה אתם לא יכולים לעשות את זה גם לעובדים?

עופר מיכאל: אמרתם שזה בלתי אפשרי.

קריאות: - - -

קריאה: קודם כל משקיעים זה עניין אחר, זה לא אותו הדבר.

עופר מיכאל: למה?

עופר מיכאל: זאת אותה בדיקת כספת.

עופר מיכאל: זה בדיוק אותו הדבר.

שרן השכל: קודם כל הבדיקה היא אולי יכולה אותה בדיקה, כי אם היא עונה על הנהלים של בדיקת מסוכנות לכל אדם שמחזיק בתאגיד או ברישוי היא למעשה יכולה לענות גם על עניין העובדים, משום שזאת הדרישה בפקודת הסמים המסוכנות.

שרן השכל: בואו תסבירו לי מבחינה משפטית למה היא לא עונה.

ענת מימון: אני מציעה שאתה תסביר מבחינה משפטית למה בעצם אי אפשר לערוך את אותה בדיקה לגבי עובד זר.

מתן כהנא: אני אחזור על מה שמיכל אמרה כאן קודם לכן – לגבי עובד זר, לא ניתן לפנות למדינת היעד או מדינת המוצא ולבקש את התיק המודיעיני על אותו אדם.

מתן כהנא: לי אסור לעשות איסוף מודיעין מרוכז על אדם על לא עוול בכפו, ואין לי שום כוונה לעשות את זה.

מתן כהנא: ברגע שבן אדם הולך לעסוק בעיסוק שללא ההיתר הוא מהווה עבירה פלילית, אני נדרשת, וככה אתם קבעתם – לבצע את הערכת המסוכנות הפלילית שנשענת על מקורות מודיעיניים.

מתן כהנא: אותו עובד זר נכון להיום – נבחן הר.פ בהיתר בשביל העיסוק בחקלאות.

מתן כהנא: בהיתר כתוב שם המעסיק, מקום העבודה – זה מאוד ספציפי ונקודתי.

מתן כהנא: כשאני רוצה לחצות את הגבול ולתת לו להתעסק בקנאביס רפואי, שכאן זה אופרה אחרת, אנחנו צריכים להעמיק בבדיקה אחרת, רצינית, שנשענת על מספר מקורות.

שרן השכל: אבל מה ההבדל בין מי שמחזיק בתאגיד ומרוויח מזה כספים, הוא בעצם עבריין, לבין אותו עובד שהוא עבריין, נניח?

שרן השכל: אני רוצה להבין מבחינה משפטית, לא רעיונות.

שרן השכל: בחוק, בפקודת הסמים המסוכנים כתוב שכל אדם בין אם הוא בעל עניין, עובד וכו' – צריך למעשה לעבור את אותה בדיקת מסוכנות.

שרן השכל: זה כתוב בפקודת הסמים המסוכנים.

שרן השכל: אנחנו מתוך פקודת הסמים המסוכנים באים וקובעים את הזמנים – אבל גם קבעתם שבעל עניין שהוא תושב זר לא נדרש לאותה בדיקת מסוכנות.

שרן השכל: הוא נדרש, בעצם, לבדיקת האינטרפול, ממה שאני מבינה.

תמר בייט שרון: אפשר לענות?

תמר בייט שרון: זה כן עניין מקצועי ולא משפטי.

תמר בייט שרון: הבדיקות שנעשות לגבי גורמים זרים כן מושתתות על שיתוף הפעולה הבין לאומי בין המשטרה לבין מדינות זרות.

תמר בייט שרון: אלה שיתופי פעולה מודיעיניים, אז אני לא ארחיב עליהם.

תמר בייט שרון: זה שאני לא מרחיבה עליהם זה לא אומר שהם לא נכונים.

תמר בייט שרון: זה מערך בדיקות שאי אפשר לעשות אותם על אותם עובדים חקלאיים ברמה הנמוכה.

תמר בייט שרון: זה לא ייתכן, גם, מבחינת המספרים.

תמר בייט שרון: ואגב, זה מוביל אותי גם לטיעון שגם אם נידרש לעשות את זה זה משהו שבהחלט לא נעמוד בו בטווח הזמנים שקבעתם.

תמר בייט שרון: לעומת זאת, משקיעים – קודם כל הבדיקות, באמת לא תמיד אפשר לעשות אותן הכי מעמיקות.

תמר בייט שרון: זה קשה לעשות בדיקות על גורם בחו"ל.

תמר בייט שרון: ועדיין, אלה בדיקות שמושתתות על שיתופי פעולה גם עם גורמים ומערכים כלכליים, כי הבדיקות האלה הן יותר מנקודת מבט כלכלית, מנקודת מבט של הלבנת הון, וכו'.

תמר בייט שרון: זה לא אותן בדיקות - - -

שרן השכל: אני אעצור פה.

שרן השכל: אני רוצה שנתקדם.

שרן השכל: תראו, אנחנו כוועדה רוצים להקל על אותן חברות גידול שיש להן מצוקה מאוד קשה במציאות עובדים גם ככה.

שרן השכל: בתחום החקלאות גם ככה אין עובדים.

שרן השכל: שימו לב שבכל הארץ אין ישראלים שעובדים בקטיף, כמעט.

שרן השכל: זה נדיר.

שרן השכל: כולם הם עובדים זרים.

שרן השכל: אז בטח שאותה מצוקה חלה על ענף הקנאביס, ופה מתחילה איזו שרשרת של מצוקה במקומות העבודה, שכר יותר גבוה משום שלא מוצאים עובדים, אוקיי?

שרן השכל: יותר מזה, ישראלים – לא יעזור, דורשים שכר יותר גבוה.

שרן השכל: אז במקום שיש בו עוד מצוקה למציאת עובדים השכר שלהם יחסית מאוד מאוד גבוה.

שרן השכל: הדבר משליך אוטומטית על מחיר הייצור של אותו מוצר – כי הליך הייצור של אותו מוצר מושתת בעיקר על אותו כוח אדם.

שרן השכל: כל ההשקעה הראשונית היא השקעה אחת, התחזוק והכול.

שרן השכל: אבל המחירים של הקנאביס, של התוצר הסופי – בסוף, כשהוא מגיע לבית המרקחת, הרבה מזה נמצא במה שקשור לכוח האדם.

שרן השכל: והיום העלויות הן עלויות גבוהות.

שרן השכל: לכן, הוועדה כעיקרון רוצה למצוא את הדרך איך להכניס את העובדים הזרים לתוך החוות.

שרן השכל: אני מבינה את הבעיה המשפטית, אבל נצטרך למצוא לזה פתרון.

שרן השכל: אני מסירה את זה אולי עכשיו, לקראת הקריאה הראשונה, אבל אני אומרת לכם, משרד הבט"פ: תביאו לנו נוסח שיאפשר העסקה של פועלים זרים, של עובדים זרים.

שרן השכל: לא תביאו?

שרן השכל: אנחנו נמצא את הדרך היצירתית.

שרן השכל: יש לנו עכשיו שלושה חודשים לעבוד על זה.

שרן השכל: נכון, לקראת קריאה ראשונה הרבה משרדים לא ענו לאותה קריאה של היועצת המשפטית לשבת אתה בצורה מסודרת ולכן הגענו למצב של שעון חול, וזו הסיבה היחידה שכרגע אני מסירה את זה.

שרן השכל: אבל יש לכם עכשיו חודשים לשבת, להתייעץ ולמצוא את הדרך.

שרן השכל: לא תמצאו?

שרן השכל: אנחנו נעשה את זה.

יעל שכטר שיטמן: רק תשאלו גם את השאלה למה קל יותר לתת אישור לעובדים מהרשות הפלסטינית מאשר לעובדים זרים שעוברים בדיקות מעמיקות, כדי שהם יוכלו גם - - -

שרן השכל: רגע, עובדים פלסטינים מאושרים לעבודה?

קריאות: כן כן.

שרן השכל: והם עוברים בדיקת מסוכנות על ידי השב"כ?

שרן השכל: איך זה עובד?

תמר בייט שרון: כשאני מקבלת את האובייקטים – רק לסבר את האוזן, לנו יש בהחלט מודיעין ותיקי חקירה ביחס לעובדים מהרשות הפלסטינית, וזה ממש לא כמו המידע שיש לנו או אין לנו לגבי אנשים בתאילנד.

שרן השכל: אני קודם כל מבקשת לנסות ולמצוא את המתווה.

שרן השכל: אני מורידה את זה כרגע כדי שלא נצטרך להעמיק בזה, כדי שלא תהיו על הגדרות.

שרן השכל: אבל תביאו לנו מתווה לעניין העסקה של עובדים זרים.

שרן השכל: דבר שני – אני מבקשת ממשרד החקלאות כבר עכשיו לנסות לעבוד על מכסה של לדעתי לא פחות מאלפיים עובדים, גם פלסטינים – מכסה לעניין העבודה בקנאביס רפואי, כדי לשחרר את הפקק הזה.

יפעת קריב: עם פלסטינים אין בעיה.

יפעת קריב: אין שום בעיה.

יפעת קריב: רק העובדים הזרים.

טל פז מזרחי: לגבי הסעיף שסיכמנו עליו של מי שנכנס למתחם, פשוט העירו את תשומת ליבנו שיכול להיות שאנחנו נידרש לעובדים של יבואנים או יצואנים שיש להם איזושהי אפשרות לשלוט על הסם גם אם הם בחזקה אחרת.

טל פז מזרחי: אני אנסה לשוחח בנושא הזה גם עם משרד הבריאות כדי להבין, כי הם היו הרגולטור של כל הנושא הזה, מכירים את כל הפעולות.

שרן השכל: אז אני מעלה את הפרק להצבעה.

יפעת קריב: חסר משהו בפרק.

שרן השכל: יהיה לנו זמן לשבת ולהעמיק בפרק הזה.

שרן השכל: אנחנו לקראת הקריאה השנייה והשלישית נעמיק בזה.

יפעת קריב: רק מילה- - -

קריאה: - - -

שרן השכל: בלי הסעיף הזה, אנחנו מורידים את זה כרגע, ונמצא לזה פתרון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

שרן השכל: אנחנו מבקשים מבט"פ שיעבירו לנו נוסח איך אנחנו כן יכולים לאשר את העובדים הזרים האלה.

שרן השכל: ונדון בזה, אם הם לא ימצאו אנחנו נמצא את הדרך.

קריאה: ולפני זה הורדתם עוד סעיף?

טל פז מזרחי: כרגע השר מתנגד לפרק הזה, להעלות אותו להצבעה, ומבקש להחליט בנושא אחרי סיום הדיונים.

שרן השכל: אין לנו זמן, אני מצטערת.

שרן השכל: אני מעלה להצבעה את ההצעה.

שרן השכל: פרק ט'.

שרן השכל: מי בעד?

שרן השכל: מי נגד?

שרן השכל: הצבעה פרק ט' לא התקבל.

שרן השכל: פרק ט' לא אושר, ואני מגישה רביזיה.

שרן השכל: נדון בכך עוד חצי שעה או 40 דקות.

שרן השכל: ישיבה זו נעולה.