ועדת המשנה לשיבוץ מורים ערבים בבתי הספר, כנסת 24, פרוטוקול מספר 3, 2022-02-15 11:00

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת המשנה לעניין שיבוץ המורים הערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: היום ה- 15 לפברואר 2022.

אימאן ח'טיב יאסין: היום אנחנו נתמקד בסוגיה של המעבר של המורים בעיקר מהדרום לצפון, נכון שבכותרת הכללית זה ממחוז למחוז, אבל כולנו יודעות ויודעים שעיקר הבעיה נמצאת בצפון ובדרום, ולכן אנחנו ננסה היום לבחון את הסוגיה הזאת מכל הצדדים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתחיל ואגיד שאני כמו רבים מחבריי וחברותיי חברות הכנסת מהחברה הערבית, מגיע אלינו כל הזמן סיפורים מאוד קשים ובקשות רבות למעבר לצפון אחרי הרבה שנים בדרום.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מודעים גם לצורך האנושי וגם לצורך של הנוחיות, ומודעים גם למציאות הקשה שנמצאת בתוך החברה הערבית בכל הסוגיה גם של שיבוץ המורים, וגם של המעבר מהדרום לצפון.

אימאן ח'טיב יאסין: המטרה שלנו לפחות לתת מענה למקרים ההומניטריים הקשים, ולמצוא פתרונות גם בנושא של השיבוצים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת שהמציאות לא ורודה, אבל בכל זאת אנחנו ממשיכות לחפש פתרונות ונקווה שנגיע אליהם בקרוב.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתי רוצה לפתוח את הדיון ולשמוע מסמנכ"לית מנהל אגף בכיר של משרד החינוך, גברת סוניה פרץ, מה יש לה לתת והגיד בסוגיה של המעבר של המורים והמורות.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

סוניה פרץ: תודה רבה, בוקר טוב.

סוניה פרץ: במסגרת הנוהל שאנחנו דנים בו בוועדה הזו, אחת האפשרויות שנמצאת בו זו בקשת העברה, זו העברה ממחוז למחוז.

סוניה פרץ: זה אחד הסעיפים, יש לנו שלושה סעיפים, בקשת עבודה, בקשת השלמת משרה ובקשת העברה.

סוניה פרץ: מי שיכול לבקש העברה זה מורים קבועים, זאת אומרת ברגע שהם קיבלו קביעות במשרד החינוך, הם יכולים לבקש לעבור ובעצם מאחר ומדובר בעובדים קבועים של משרד החינוך, אז מקדם ההעברה שלהם הוא 5,000.

אימאן ח'טיב יאסין: מה זה 5000?

סוניה פרץ: בתוך שיטת הניקוד יש מקדם לפי מעמד, ומאחר ומדובר במורים קבועים, אז המקדם שלהם הוא 5,000 בגלל המעמד שלהם במשרד החינוך.

סוניה פרץ: עכשיו כמו שאמרה חברת הכנסת ח'טיב, ההעברות יש לנו השנה היו לנו 3,700 בקשות העברה, כשהבקשות הן העברה ממחוז למחוז וגם בתוך המחוז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: את יכולה להגיד מתוך מה- 3,000 כמה ערביות וכמה---

סוניה פרץ: אין לי אבחנה של מגדר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא מגדר, מגזר.

סוניה פרץ: לא, זה כולם---

אימאן ח'טיב יאסין: ערבים.

סוניה פרץ: אנחנו מדברים רק על המגזר הערבי במסגרת הנוהל.

סוניה פרץ: חשבתי שאת מתכוונת כמה נשים וכמה גברים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא, לא, שאלתי על מגזר ולא מגדר.

סוניה פרץ: אוקיי.

סוניה פרץ: בתוך הקבוצה הזאת, בתוך ה- 3,700 היו לנו 1,621 בקשות.

סוניה פרץ: בקשות מהדרום לעבור לצפון 835 בקשות, לעבור למחוז חיפה 592 בקשות, ולעבור למחוז מרכז 194.

אימאן ח'טיב יאסין: כמה מתוכם בסוף עברו?

סוניה פרץ: בסך-הכל עברו 91 ממחוז דרום- 28 עברו לחיפה, 15 עברו למרכז, ו-48 עברו לצפון.

סוניה פרץ: עכשיו, אני רוצה להגיד איפה המגבלה שלנו בהעברה, או לא מגבלה, העברה יכולה להתבצע כשהתקן הוא תקן פנוי, זאת אומרת אם יש לי עכשיו תקן לא פנוי, זאת אומרת מורה יצא לשבתון ובגינו אנחנו נדרשים לשבץ מורה במקומו, אנחנו לא יכולים להעביר לתקן הזה מורה קבוע כי מה נעשה איתו בשנה אחר כך, הרי הוא לא יחזור חזרה לדרום.

סוניה פרץ: לכן, האתגר בתוך ההעברה זה באמת העניין של ההיצע של המשרות הפנויות בתוך כל המהלך הזה.

סוניה פרץ: כמו שאתם יודעים העברות מתבצעות עד ה- 31 לאוגוסט על מנת לייצר יציבות במערכת ולא איזושהי ישיבה על מזוודות.

סוניה פרץ: בסוף גם בדרום יש תלמידים והמערכת בסופו של דבר צריכה לשרת את התלמידים ואת הצרכים של התלמידים ואת היציבות של איש המקצוע שנמצא בתוך המערכת ובתוך הכיתה, ולכן העברות הן מתבצעות עד ה-31 לאוגוסט.

סוניה פרץ: על העניין הזה היה בג"צ לפני כמה שנים סביב העניין של מועד ההעברות, והעמדה שצריכה להיות יציבות, התקבלה כעמדה שהיא עמדה סבירה.

סוניה פרץ: ולכן אנחנו גם מתנהלים בנוהל הזה באופן הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, בקטע הזה אנחנו דיברנו גם קודם בסוגיה.

אימאן ח'טיב יאסין: יש טענה מאוד חזקה, כאילו שאני שומעת אותה מהרבה פונות בעיקר מהדרום, שטוענות שבעצם מגיע ה- 31 לאוגוסט, אין שיבוץ, אין תקנים, ואז הן נשארות במקום שלהן, ופתאום בנובמבר מתחילים להשתבץ אנשים אחרים, ואז הן לא מופיעות כאילו במסך.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה עם כל ההבנה, והיה לנו ויכוח על כל הנושא של היציבות, וכמה באמת זה מערער, על מה אנחנו מדברים, בסך הכל על מתוך 1,200 ומשהו עוברים 90 ומשהו, בהחלט זה לא מערער את המערכת.

אימאן ח'טיב יאסין: ואם אנחנו מדברים על הסוגיה הזאת של בין אוגוסט לנובמבר מה קורה, ולמי באמת יש זכות, אני חושבת שמן הראוי גם לדעת כמה תקנים בשנים האחרונות, כל שנה, תקנים קבועים.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא מדברים על חופשת לידה ולא על משהו זמני, כמה תקנים משתבצים בנובמבר כל שנה.

סוניה פרץ: אז שאלת אותי את השאלה הזאת ואני צריכה לנתח את זה.

סוניה פרץ: זה משהו שלא באתי איתו כי השאלה עלתה אתמול בערב, ואני אצטרך לנתח את הנתונים ולראות בכמה מדובר.

סוניה פרץ: על-פי רוב, ככלל, מדובר בהשלמות של חופשות לידה, בתקנים לא פנויים, אבל שאלת אותי ואני אבדוק את המידע הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: מה יש לך להגיד לנו לגבי המקרים ההומניטריים?

סוניה פרץ: אנחנו חושבים על זה בהמשך לשיחה שהייתה לנו אתמול, ואנחנו נבדוק מה האפשרויות שעומדות בפנינו ואנחנו גם נעדכן אותך.

סוניה פרץ: העניין הזה עלה ואנחנו נחשוב מה ניתן לעשות בעניין.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, רק כאילו לעדכן את כולם כאן על מה אנחנו מדברים, הרבה בקשות שמגיעות עם באמת מקרים שיש בהם קשיים לא נורמליים, בוא נקרא לזה, אם זה מחלות קשות, או של בן משפחה, או בן זוג, שמצריכות בסוף היום התייחסות לאותו מורה, אותה מורה, לתת לה עדיפות מסוימת כדי באמת לשמור על התא המשפחתי ולתת מענה אנושי למקרה הספציפי הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: הייתה לנו ישיבה אתמול בנוכחות מנכ"לית משרד החינוך, הגברת דלית שטאובר, וגם היועצת המשפטית, וגם גברת הסמנכ"לית גברת סוניה פרץ, והנקודה הזאת הייתה על השולחן ודנו בה באופן מעמיק.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני יכולה להגיד יש כוונות טובות לקחת את הנושא לבדוק אותו לעומק, ואני באמת אחרי השיחה של אתמול לא רוצה להציע כאן פתרונות ואפשרויות.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו דיברנו על הרבה אפשרויות אבל אם יש למישהו משהו שהוא רוצה להוסיף בסוגיה הזאת, אנחנו כן נשמח.

אימאן ח'טיב יאסין: וכולי תקווה שממש בימים הקרובים תהיה לנו עוד ישיבה ונקבל עדכון להחלטה בסוגיה הזאת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גברת סוניה, מהסקירה שלך אני עדיין לא הבנתי אם אנחנו מסתכלים על שלוש השנים האחרונות, ואני מבינה בגלל הסבבים של הבחירות לא ממש אפשר לבחון את זה, אבל בכל זאת, קצת נתונים בסיסיים של שלוש השנים האחרונות, כמה בעצם תקנים חדשים של קבועים נוספו במערכת החינוך הערבית באופן כללי?

סוניה פרץ: אין לי את הנתון הזה כאן.

סוניה פרץ: על-פי רוב, היום התקנים החדשים בעיקר יתווספו עקב דרישה של עובדים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אין הגדלה מכוונת?

סוניה פרץ: תראי, תקנים חדשים זה פועל יוצא של גידול טבעי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: רגע לא, אז אני רוצה כן להתעכב על זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אני מבינה אותך נכון, אז יש שני סוגים של תקנים חדשים, יש את התקנים החדשים שהם מתוקצבים ככסף תוספתי חדש, וזה אמור לענות על הגדילה הטבעית גם של תלמידים וכו'.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל יש עוד תקנים שהם של מורים שפורשים, שפשוט מתחלפים, אבל מבחינתי זה לא תקנים חדשים זה תקנים קיימים.

סוניה פרץ: לא, אני אסביר למה הכוונה.

סוניה פרץ: בית הספר מקבל את תקן השעות שלו לפי מספרי התלמידים, ומדדי טיפוח.

סוניה פרץ: זאת אומרת יש נוסחה, אבל מה שקובע את התקן הבית ספרי זה בעיקר מאפייני התלמידים והיקף התלמידים.

סוניה פרץ: כל בית ספר יודע בדיוק מה התקן שהוא מקבל, הנוסחה היא נוסחה קבועה ושקופה.

סוניה פרץ: בתוך התקן הזה יש לך איוש של מורים, יש לך איוש של מורים קבועים, יש לך איוש של מורים בתקופת ניסיון, יש לך מורים, יש לך את צוות המורים.

סוניה פרץ: עכשיו, כשזה מורה קבוע, עכשיו מורה יכול לצאת לשבתון, זה חלק מתנאי העבודה שלו.

סוניה פרץ: כשהוא יוצא לשבתון, התקן שלו מתפנה לאותה שנה---

ג'ידא רינאוי-זועבי: גבירתי את זה אני הבנתי, את לא צריכה להסביר לי שוב פעם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שאלתי על משהו אחר, לא שאלתי על החלפה של מורה כי המורה ההוא יצא לשבתון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שואלת שאלה מאוד פשוטה ואם אין לך את הנתונים אני אשמח לקבל אותם---

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי אז אנחנו נרשום שהוועדה מבקשת שנקבל את הנתונים לגבי תקנים חדשים שנפתחים---

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואני רוצה לחדד את השאלה שלי גברתי, בשלוש השנים האחרונות כמה תקנים חדשים, לא שכשאנחנו מחכים שהמורה ההוא יצא לפנסיה, אלא תקנים , יזומים, מתוקצבים, של קביעות במערכת החינוך הערבית בשלוש השנים האחרונות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי בואו נשמע, נמצא איתנו מנהל מחלקת החינוך בעיריית באקא אל גרבייה מר וליד מגדלי, בבקשה.

וליד מגאדלי: שלום בוקר טוב לכולם.

וליד מגאדלי: כפי שהציגה גברתי, שמי וליד מגדלי מנהל מחלקת חינוך בעיריית באקא, וגם כן אני חבר הנהלת מנהלי אגפי חינוך בישראל.

וליד מגאדלי: הנושא נושא חשוב מאוד ותודה רבה שאתם מעלים את זה כי אנחנו הרבה זמן מחכים שפשוט מאוד מישהו שיקשיב לנו ויקל את העוול שעוברים המורים הערבים שהם בעת השיבוץ למערכת החינוך.

וליד מגאדלי: מה שקורה היום זה לא מתקבל על הדעת במדינה כמו מדינת ישראל שתהליך השיבוץ למורים ערבים שונה לגמרי מתהליך השיבוץ של מורים יהודים.

וליד מגאדלי: היום כמעט אין שום שיקול דעת---

אימאן ח'טיב יאסין: מה התאריכים של השיבוץ בחברה היהודית?

וליד מגאדלי: אני אסביר, בחברה היהודית מה שקורה היום שברגע שחסרים תקנים או שמנהל בית ספר דורש תקן, אז נשלחים אליו סדרה של מספר מורים, הוא מראיין אותם יחד עם הפיקוח, והם רואים מה מידת ההתאמה של המורה הזה הספציפי לבית ספר שלו.

וליד מגאדלי: דבר כזה נשלל מהחברה הערבית כלל, בגלל שהיום מה שקורה, משבצים מורים לפי מערכת מחשב, שזה לא מסתכלים מי ביקש לעבור, מי שעומד בתור, בגלל ניקוד שנקבע.

וליד מגאדלי: אף אחד לא יודע את הניקוד איך הוא נקבע כי זו מערכת סגורה.

וליד מגאדלי: אנחנו לא יודעים בדיוק איך מורה X שיש לו נגיד 500 נקודות, ומורה Y יש לו 300 נקודות, לפי איזה קריטריון.

וליד מגאדלי: אין קריטריונים שברורים לכולם למורים שמראים שאני היום יכול לחשב לעצמי כמה נקודות, ואם יש לי זכות לעבור לבית ספר.

וליד מגאדלי: גם כן יכול להיות מצב שאני מורה היום 20 שנה, אני נמצא בדרום, ואני שאני עובר ועדת ראיונות, כאילו ראיון מקצועי על ידי מנהל בית הספר והמפקח, אני יכול כאילו לבדוק מידת ההתאמה שלי.

וליד מגאדלי: לא כל מורה שיש לו ותק רב מאוד יש לו זכות לעבור, אבל יש מורים שפשוט מאוד המערכת היום סובלת כי המערכת בצפון, במרכז, בחיפה, מקבלת מורים אחרי שהם מגיעים, את יודעת מה זה מורה כל יום שיסע מאיזור הצפון עד לדרום, אז הוא אחרי כמה שנים הוא נשחק.

וליד מגאדלי: אז אנחנו עכשיו מקבלים מורים מאוד שחוקים, אשר גורם בצורה ממש שלילית, ואנחנו היום כל הזמן בירידה בגלל שהמורים באים שחוקים.

וליד מגאדלי: ולכן, לא יכול להיות שהיום שיטת השיבוץ, לא יודע מי המציא אותה, אם פשוט אנשים מגישים, מחשבים ניקוד, המחשב מחשב ניקוד, וכאילו פתאום רואים רשימה של מורים שתקבל אותו ככה, כאילו לא עובר שום תהליך מיון מקצועי.

וליד מגאדלי: זה הדבר הראשון.

וליד מגאדלי: שיטת השיבוץ היא שיטה, או שהנוהל יהיה על כולם, או שלא יכול להיות שלגבי מגזר מסוים יש נוהל ובמגזר אחר אין נוהל.

וליד מגאדלי: אני אתן דוגמה פשוטה, אני נמצא במחוז חיפה, מי שיושב בוועדת השיבוץ שם הוא אחד שהוא לא מכיר את השמות יושב מול המחשב מסתכל, רוצים מורה לשפה ערבית נגיד בבית-ספר בפרדיס, אז מי שנופל אצלו בתור, מספר 1, תשלחו אותו לפרדיס.

וליד מגאדלי: בלי למיין, בלי לדעת מה ההיסטוריה של המורה הזה.

וליד מגאדלי: עכשיו אני דיברתי על מורים שחוקים, מה שקורה גם כן לגבי המורים, שאם אנחנו היום באמת רוצים לתקן עוול, המספרים, אני שמעתי נדמה לי שגברת סוניה פרץ אני שמעתי אותה, המספרים הם הרבה יותר גדולים.

וליד מגאדלי: כל שנה יש 8,500 מורים ערבים חדשים שרוצים להכנס למערכת.

וליד מגאדלי: כאשר מתוכם מתקבלים 10 אחוזים---

אימאן ח'טיב יאסין: היא דיברה, רק לציין מר וליד, היא דיברה על אלה שמבקשים העברה, ולא על השיבוץ.

אימאן ח'טיב יאסין: כי היום אנחנו דיברנו ספציפית על הנושא של העברה.

וליד מגאדלי: אז אני גם כן שם על השולחן המכובד הזה את הנתונים.

וליד מגאדלי: כל שנה אם זה המורים שרוצים לעבור, אם זה מורים חדשים אנחנו מדברים על 8,500 מורים.

וליד מגאדלי: זאת אומרת יש לנו כמות גדולה מאוד.

וליד מגאדלי: עכשיו מה שמשרד החינוך רוצה ליישר קו בנושא הזה, זה צריך לפתוח את המערכת, מערכת משרד החינוך לחברה הערבית והיהודית, כשהיום חוסר ומדברים על זה המון בתקשורת בשנים האחרונות, גם כן בשנה האחרונה בגלל הקורונה שיש מחסור עצום בחברה היהודית למורים.

וליד מגאדלי: אז למה לא לפתוח את המערכת ומי שסתם דוגמה, בית ספר בטריטוריה של באקה שזה מגיע עד כפר-סבא, רעננה, חדרה, כל האיזור הזה, מי שנמצא, כמו שבכל מקום במשרדי ממשלה מי שנמצא בתור שהוא רוצה להשתבץ למערכת החינוך מראיינים אותו---

אימאן ח'טיב יאסין: אין הרבה ערבים במשרדי ממשלה אז אם אתה רוצה להשוות אנחנו לא מגיעים ל- 10 אחוז.

וליד מגאדלי: אני מדבר ברמת אולי ברמת החלום, כן?

וליד מגאדלי: זה פשוט מאוד לפתוח את המערכת נניח שמבקש מישהו מבית-ספר X מבקש מורה למדעים, ואז הוא מי שרוצה, כאילו מי שמופיע ברשימה, אם זה יהודה ואם זה ווליד, הוא מתראיין אם מתאים לבית הספר קולטים אותו, למה להשאיר כאילו זה מורה שהוא ערבי רק הולך ללמד בחברה הערבית.

וליד מגאדלי: ודרך אגב, יש נתון אחר, כי מערכת השיבוץ אצל הערבים חילקו אותם לחלקים, יש את הנוצרים, יש את הדרוזים, יש את הצ'רקסים, יש את הערבים, כאילו ערבי זה רק ערבי מוסלמי, כן?

וליד מגאדלי: כאשר אנחנו כולם חברה אחת גדולה.

וליד מגאדלי: זאת אומרת היום לא תמצאי מורה מוסלמי כמעט שואף ל-0 אלא אם הוא בן הישוב שמלמד בבית ספר דרוזי, כי זה מערכת שיבוץ אחרת לגמרי.

וליד מגאדלי: עכשיו כל המורכבות הזו זה ליצור קבוצה, זה מסבך תהליך שיבוץ המורים, ולכן היום אחד הפתרונות שאני גם כן, הזכרת לא הספקתי להפגש עם שטאובר המנכ"לית החדשה כמי שנציג החברה הערבית ומנהלי אגפי חינוך, זה פשוט מאוד לפתוח את מערכת משרד החינוך להשתבצות מורים ערבים ויהודים כאחד.

וליד מגאדלי: היום אנחנו כן שואפים החברה הערבית, שמי שילמד את השפה העברית לפחות מדוברת, יהיו יהודים, אז בבקשה, אני אצלי מנהל בית ספר יהודי, למה לא לתת לערבי להשתבץ למנהל בית ספר, שלא לתת למורה שהוא רוצה אותו, זה פשוט מאוד המערכת שלוקחת חמישה שישה מורים, תראיין אותם עם המפקח ותקלוט את המורה הטוב.

וליד מגאדלי: אבל היום יש צוואר בקבוק, זה דבר ראשון.

וליד מגאדלי: עקרון שני, היום לא יכול כל מחוז נותנים לו כמה תקנים, כן, כאילו פרישה מוקדמת של המורים.

וליד מגאדלי: יש מורים שהם פשוט מאוד עייפים, חולים, בסך הכל נותנים לכל מחוז נגיד איזה 50 בקשות של פרישה מוקדמת, כאשר מתחלקת בין ערבים לבין יהודים, אבל אצל היהודים אין הרבה בגלל שהתחלופה שם גדולה מאוד ורוב המורים צעירים.

וליד מגאדלי: אצל הערבים להגדיל מכסת פורשים, ברגע שמגדילים אותה אז אפשר להכניס דם חדש לתוך המערכת.

וליד מגאדלי: לכן אני חושב שמונחות בפני הוועדה המכובדת שני פתרונות שהם מאוד מעשיים, דבר ראשון זה מערכת שיבוץ שקיימת אצל הערבים, ייחודית לערבים בהאשמה כאילו שזה המפקחים הם היו משבצים את האנשים הקרובים שלהם, סליחה, אפשר לעשות ועדה מטעם משרד החינוך מקצועית שלא מכירה אף אחד שמראיינת ומשבצת מורים, אבל לשבץ את המורה הערבי בהתאם להחלטת המחשב כי יש נקודות שאף אחד לא יועד איך קבע את הנקודות האלה, זה קצת הזוי בשנת 2022.

וליד מגאדלי: הדבר השני זה להגדיל מכסה בגלל שיש הרבה ביקוש בחברה הערבית, להגדיל מכסת הפורשים פרישה מוקדמת, כדי לאפשר כניסת דם חדש למערכת.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה מר וליד על הזמן שלך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חייבת להגיד שיש לי נתונים אפילו גם מהישיבה של אתמול, ותכף אני אבקש מהסמנכ"לית גם להגיב לדברים שלך.

אימאן ח'טיב יאסין: אתה מדבר על 8,000 ומשהו ואנחנו ממשרד החינוך יודעים שזה אפילו 9,000 ומשהו.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מדברים על תכנית למספר פורשים של 350 בתוך החברה הערבית, אנחנו העלנו גם את הסוגיה של בתי הספר היהודים השאלה באמת איך לעשות את זה כמדיניות ולא כבודדים ולהרחיב את התכנית הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: והנקודה האחרונה לגבי הנושא של שיבוץ מורים לפי הצורך והמקצוע שהם למדו ולא רק לפי תעודת ההוראה שלהם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבנקודה הזאת כבוד הסמנכ"לית, אנחנו חייבים באמת לשים יותר פוקוס על הנושא של ההכשרה של המורים ולראות בנוסף, כאילו אני מבינה שבסופו של יום צריכים מנגנון מסוים לאור ההיצע הרחב מאוד והביקוש המעט מאוד יחסית ואנחנו דיברנו על הסיבות, אבל בכל זאת, אני חושבת שמה שצריך להנחות אותנו זה באמת המטרות של מערכת החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאני אומרת המטרות של מערכת החינוך, אני מסתכלת על הילדים, על התלמידים של מערכת החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון, המורים והמורות הם חלק מהותי בסיפור, אבל בסופו של יום הם באים לתת את השירות ולהגשים את המטרה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני חושבת שמן הראוי, באמת, שיהיה את הנושא של ההכשרה הספציפית של אותו מורה, וגם את היכולות של אותו מורה וההערכה שלו, ולא מן הסתם אנחנו דיברנו על מרכזי הערכה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אשמח שוב כאילו לפתוח את הסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: בפעם שעברה פתחנו את זה ודובר כאילו על הנושא התקציבי.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא חושבת שהנושא התקציבי הוא הבעיה, אני חושבת שצריך למצוא את הדרך והפתרון לסוגיה המשפטית בדבר הזה ואכן לעשות מרכזי הערכה שמיטיבים עם המערכת ועם הילדים.

אימאן ח'טיב יאסין: ובסופו של יום, כולנו הורים ומוסדות וגם המערכת של משרד החינוך, אנחנו שואפים שתהיה לנו מערכת חינוך טובה ומיטיבה, ולכן אני חושבת מן הראוי באמת להביא את הדברים האלו ולשים אותם על השולחן ולבחון אותם.

אימאן ח'טיב יאסין: הסוגיה של המנגנון עצמו, מר וליד אמר שהוא, גם אני מופתעת שהוא בתפקיד כזה נמצא והוא לא יודע מה המנגנון של הניקוד.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה כמה המנגנון נגיש למורים ולמורות.

סוניה פרץ: אז אני רוצה רגע להגיד משהו.

סוניה פרץ: מר וליד עובד ברשות מקומית, אז הוא לא עובד ביום-יום בשיבוץ מורים שהם עובדי מדינה, כי זה נעשה בסמכות של מפקחים ועובדי המשרד.

סוניה פרץ: מנהל אגף חינוך לא עוסק בשיבוצים של מורים שהם עובדי מדינה, אז נתחיל רגע בזה.

סוניה פרץ: אשר לעניין של הניקוד והשקיפות, מבחינתנו השקיפות היא ערך עליון.

סוניה פרץ: כל המידע, דרך אגב לא רק בעניין של הנוהל הזה אלא בכל נושא שקשור לתנאי העבודה של המורים, נמצא במה שנקרא פורטל עובדי הוראה.

סוניה פרץ: אפשר להכנס לפורטל, אפשר לראות שם את ההוראות הכלליות ולצד ההוראות הכלליות בתחומים שונים, אפשר להכנס בהזדהות אישית וגם לראות את הנתונים האישיים של המורה בכל דבר שקשור למידע שיש לנו לגביו במערכת- היקף המשרה שלו, הדרגה שלו, שעות ההשתלמות שהוא צבר, המעמד שלו, כל הנתונים האלה נמצאים.

סוניה פרץ: עכשיו זה ברמה הכללית.

סוניה פרץ: ברמה של הנוהל, הנוהל עם הפרמטרים של הניקוד, הכל מפורסם, אנחנו מפרסמים גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית.

סוניה פרץ: כשאנחנו מפרסמים את הנוהל אנחנו גם דואגים לפרסם אותו בעיתונות הערבית בכדי שזה יגיע לכלל המועמדים כדי להגיש את המועמדות.

סוניה פרץ: כשאנחנו מגיעים לשלב של חישוב ניקוד סופי, הרי איך זה עובד, אנחנו פותחים את המערכות בין אמצע פברואר לסוף מרץ להגשת המועמדויות, בחודשים אפריל-מאי יש מבחני בקיאות ויש מרכזי הערכה, בתחילת חודש יוני אנחנו מקבלים את כל הנתונים, את הציונים ומבצעים חישוב ניקוד סופי.

סוניה פרץ: כל מועמד יכול להכנס לחישוב הניקוד הסופי שלו, הוא יכול לראות בדיוק מה הניקוד שנתנו לו בגין התואר, מה הניקוד שאנחנו נתנו לו בגין הציון בתואר, מה הניקוד שאנחנו נתנו לו בגין כל אחד מהרכיבים של הנוהל.

סוניה פרץ: הוא יכול גם לערער אם הוא חושב שמשהו לא זה, קרתה טעות בותק, קרתה טעות בציון, הוא יכול לערער ולפנות למחוז.

סוניה פרץ: הכל כתוב בנוהל דרך אגב.

סוניה פרץ: אז בעניין הזה יש שקיפות מלאה מול המועמדים והם יכולים לדעת בדיוק מה הניקוד שלהם ובגין איזה סיבות הוא קיבל את הניקוד.

סוניה פרץ: ולהגיד שאף אחד לא יודע וזה משהו עלום, אני פשוט מצטערת אבל אני דוחה את העניין הזה על הסף.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני ברשותך רוצה כן להתייחס לזה משתי סיבות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אלף, אני עדיין כאילו עם כל ההסברים הקיימים ושמעתי ואני פוגשת הרבה מאוד אנשים בכירים גם במערכת החינוך הערבית וממשרד החינוך, ואני מבינה את ההסברים שלהם, אבל אני לא מקבלת אותם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה בעצם בסופו של דבר הגענו למצב שבו יש שיטת ניקוד שהיא נמצאת וקיימת אך ורק במערכת החינוך הערבית, והיא לא קיימת במערכת החינוך הרגילה הממלכתית היהודית?

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואני שוב פעם, אני שומעת את ההסברים, אבל אני לא מקבלת אותם ואני אשמח אם תגידי לי בבקשה מה דעתך על זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה אחד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שתיים, גם בתוך שיטת הניקוד הזו וגם בתוך הפורטל, שאני הראו לי מה זה ואיך זה נראה וכו', ואיך הניקוד וכו', אני עדיין רוצה להגיד לך שאני בטוחה שגם, כמו חברת הכנסת ח'טיב, אני מקבלת עשרות פניות ממורות שהן מתלוננות על כך שהן ביוני או יולי מקבלות ניקוד X, ואז הן אמורות להיות משובצות, או לא בשנה הזאת אלא בשנה שאחרי זה וכבר יש להן תקווה להיות משובצות, ואז פתאום אחרי חודשיים-שלושה, כאילו שהניקוד שלהן חוזר חלילה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: והן אמורות להשתבץ לא יודעת מתי, בעוד כמה שנים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש משהו וזה לא פניה אחת או שתיים או שלוש, זה עשרות פניות כאלו, אז כנראה שיש משהו שצריך לבדוק קצת לעומק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא מטילה דופי בנושא של השקיפות, אבל אני אומרת שיש בעיה ובעיה אקוטית שאני בטוחה שהפקידות הבכירה במערכת החינוך תרצה לבדוק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל אני כן אשמח לשמוע ממך למה בעצם שיטת הניקוד היא חלה אך ורק על המורות הערביות ולא היהודיות.

סוניה פרץ: יש שתי סיבות מרכזיות שהשיטה הזאת חלה, הסיבה הראשונה היא עודף עצום של ביקוש אל מול היצע שהולך ומצטמצם.

סוניה פרץ: אנחנו בקושי מצליחים, השנה בקושי נענינו ל- 18 אחוזים מסך הבקשות, כשהבקשות כמו שאמרתי הן גם העברות ממחוז למחוז, או בתוך המחוז, גם השלמות משרה וגם בקשות עבודה.

סוניה פרץ: זו סיבה ראשונה.

סוניה פרץ: סיבה שניה זו סיבה שנוגעת לעניין שלפעמים העדפה לשב.

סוניה פרץ: מישהו שהוא קרוב משפחה ולא בהכרח זה, וזו הסיבה שאנחנו מנהלים את---

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא הבנתי.

סוניה פרץ: אוקיי, זה, תשמעי אלה שני הנימוקים המרכזיים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא, סליחה---

אימאן ח'טיב יאסין: מה הקטע כאילו של קרוב משפחה, לא הבנתי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ---כי נפוטיזם, אם את על מדברת נפוטיזם ואם את מדברת על זה שאנשים רוצים לשבץ את קרובי המשפחה שלהם, אני בטוחה שאת לא מתכוונת לזה שזה רק חולי שנמצא רק במערכת החינוך הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני בטוחה שאת מסכימה איתי שנפוטיזם נמצא בכל מקום.

סוניה פרץ: תלוי בהיקפים.

סוניה פרץ: אני לא, תלוי בהיקפים.

סוניה פרץ: אני יכולה להגיד לך שיש לנו כל מיני דרכים לטפל בקרבת משפחה, אבל פה זה עניין של איך אתה בוחר כשיש לך עכשיו עשרה מועמדים, איך אתה בוחר את המועמד---

ג'ידא רינאוי-זועבי: רגע, אני רוצה ברשותך, אני כן רוצה להתעכב על זה, תרשי לי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: את אומרת שהתופעה של העסקה של קרובי משפחה במערכת החינוך הערבית היא נמצאת בסקאלה הרבה יותר גדולה מאשר במערכת החינוך היהודית.

סוניה פרץ: אני אמרתי שיכול להיות סיכון וגם איזושהי דרישה ממנהל לתעדף גם בחלק הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אוקיי, אז מי האחראי על המצב הזה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה לא מערכת החינוך ולא הפקידות הבכירה בתוך מערכת החינוך שהיו אמורים לטפל בה?

סוניה פרץ: הלחצים הם לא לחצים של מערכת החינוך.

סוניה פרץ: זה המענה שאנחנו נותנים.

סוניה פרץ: הניהול הוא ניהול שהוא לא על-ידי מנהל בית הספר, מנהל בית הספר בעצם משוחרר מהלחץ הזה.

סוניה פרץ: מנהל בית הספר לא בכלל נמצא בלחץ הזה.

סוניה פרץ: יש לזה את ההיבטים השונים של הדבר הזה אבל בעצם המנהל לא חשוף לזה כי זה בכלל לא בידיים שלו.

סוניה פרץ: מנהל בית הספר אומר---

ג'ידא רינאוי-זועבי: ומנהל בית ספר יהודי לא חשוף ללחצים כאלה?

סוניה פרץ: אז תראי, אלף, אנחנו לא מאפשרים העסקה של קרובי משפחה, יש הוראות חוזר מנכ"ל בעניין הזה.

סוניה פרץ: הסיבה שבמגזר היהודי אין לנו נוהל זה שפשוט חסרים מורים.

סוניה פרץ: זה לא שיש לנו עודפים ואנחנו נדרשים עכשיו לסנן ולהחליט את מי כן ואת מי לא.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה גברת סוניה, לאחר כל מה שאנחנו שמענו ושומעים מתחילת הדיונים, לא רק הפגישה הזאת, הישיבה הזאת, מה משרד החינוך חושב על המנגנון של הניקוד?

ג'ידא רינאוי-זועבי: רגע והייתה לי גם שאלה לגבי זה שאני מקבלת עשרות פניות ממורות שרוצות להשתבץ---

סוניה פרץ: סליחה, עכשיו אני רוצה רגע להגיד משהו, הניקוד לא משתנה, מה שמשתנה זה המיקום בתור.

סוניה פרץ: הניקוד נשאר, כי הניקוד הוא פועל יוצא של הנתונים האישיים שלך, התואר שלך, הותק שלך, הניקוד לא משתנה, אלא אם כן הסתכלת עליו, ראית שמשהו התפספס מבחינת המערכת---

אימאן ח'טיב יאסין: הוא משתנה כי אם יש לך עוד שנת ותק אז הוא ישתנה.

סוניה פרץ: לא, אני מדברת, יש כל שנה מחדש.

סוניה פרץ: עכשיו גם כל שנה מחדש המיקום בתור משתנה בהתאם לאותם צרכים של השנה, לאותם צרכים של בתי הספר.

סוניה פרץ: המיקום בתור ישתנה לפי ועדות, זאת אומרת היו עכשיו מישהו היה במקום 20, שובץ, אז הוא ישתנה הוא יעבור למקום 19.

סוניה פרץ: זאת אומרת המיקום בתור ישתנה לפי החלטות ועדות שיבוץ ולפי השיבוצים של המורים.

סוניה פרץ: עכשיו, עוד משהו---

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז מישהי שיש לה תואר שני והיא כבר יש לה ותק והיא כבר מחכה ויש לה ניקוד גבוה והיא במיקום 27, למה שאתם אחר-כך, על-פי איזה קריטריונים הוועדה הזו מחליטה להעביר אותה למיקום יותר נמוך?

אימאן ח'טיב יאסין: הוועדה לא נוגעת, זה החישוב של המחשב.

סוניה פרץ: הוועדה לא מחליטה את מי.

סוניה פרץ: הוועדה שולחת את מי שנמצא בראש הרשימה, אין לה שיקול דעת אחר.

סוניה פרץ: אין לה שיקול דעת להגיד רגע מה פתאום ילך למספר חמש או למספר שש.

סוניה פרץ: היא תמיד מפנה את מי שנמצא, אבל ברגע שהיא הפנתה את מי שנמצא במקום הראשון, כל האחרים המיקום שלהם מתעדכן בהתאם כי הראשון יצא כבר מהוועדה, יצא כבר מהרשימה כבר לא צריך לדון בו.

סוניה פרץ: אז המיקום בתור הוא עניין דינמי שמשתנה ומותאם לפי החלטות הוועדות.

סוניה פרץ: הניקוד לא משתנה, המיקום בתור יכול להשתנות כתוצאה מהחלטות של ועדות.

סוניה פרץ: עכשיו, טענות, אני יכולה להגיד לך, כמו שאת מקבלת, אנחנו גם מקבלים.

סוניה פרץ: אנחנו בודקים כל טענה וכל מקרה לגופו, אנחנו תמיד יכולים להסביר מה היה, הרבה פעמים זה "אני שמעתי על החבר הזה.

סוניה פרץ: .

סוניה פרץ: " ויש לנו הסברים, לא הסברים זה, יש לנו החלטות מקצועיות.

סוניה פרץ: אנחנו בסופו של דבר גוף מנהלי שמחויב לקבל החלטות מקצועיות וגם להסביר אותן ולנמק אותן.

סוניה פרץ: אנחנו לא במקום שהעדפנו אחד על פני השני מכל מיני שיקולים לא ענייניים ולא זה, ואנחנו נבחנים ונבדקים על העמידה שלנו בנוהל כל יום, כל הזמן על-ידי גופים שונים.

סוניה פרץ: בראש ובראשונה על-ידי אותם מורים שגם הולכים לבתי המשפט.

סוניה פרץ: זאת אומרת יש כאלה שלא מסתפקים רק בתלונה כזאת אלא גם הולכים לטעון את הטענות בבתי המשפט.

סוניה פרץ: ב- 99 אחוזים פלוס 9, אנחנו מצליחים להראות איך כל ההחלטות התקבלו כהחלטות ענייניות ומקצועיות.

סוניה פרץ: את תרצי שאני אבדוק תלונות שמגיעות אלייך?

סוניה פרץ: בשמחה נעשה את זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי אז נחזור לשאלה שלי לפני שאנחנו נותנים למר וליד, הוא רוצה להגיב על הדברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל אני השאלה שלי הייתה אחרי באמת כל הדיונים כאן וגם בישיבה של אתמול, אשמח מאוד אם תואילי להגיד מה אתם חושבים על המנגנון ואיך אפשר לשפר אותו או למצוא דרכים חלופיות לשיפוץ.

סוניה פרץ: קודם כל הכנסנו את הנושא של מרכזי הערכה והשנה זאת תהיה השנה השלישית שאנחנו מפעילים את מרכזי ההערכה.

סוניה פרץ: מבחינה חוקית אנחנו לא יכולים לחייב לגשת למרכז הערכה, אנחנו לא יכולים לייצר את זה כתנאי להגשת מועמדות, אנחנו יכולים להגיד "תיגש ואם תיגש תקבל ניקוד נוסף בגין השתתפותך במרכז הערכה".

סוניה פרץ: כרגע מקום שבו יש חוק שמאשר מבחן רישוי, אתה יכול למנוע ממישהו להתקבל לעבודה, מקום שאין בו חוק מפורש שאומר לך מה הם התנאים.

סוניה פרץ: אנחנו לא יכולים לייצר פה תנאי שהוא בעצם חסם בפני קבלה לעבודה.

סוניה פרץ: ולכן זה על בסיס של רצונם של עובדים.

סוניה פרץ: זה דבר אחד.

סוניה פרץ: דבר שני שאנחנו חושבים שהוא בהחלט יכול לשפר במקום של האיכות, זה החיבור שבין מקצוע ההכשרה האקדמי ומקצוע ההסמכה הפדגוגי, זאת אומרת התואר שעשית באוניברסיטה ותעודת ההוראה שעשית.

סוניה פרץ: למה הכוונה, היום אנחנו משבצים את המורים לפי תעודת ההוראה שלהם, זאת אומרת אם אנחנו מחפשים מורה למתמטיקה, הדירוג יהיה לפי המקצוע, מורים למתמטיקה יהיו לפי תעודת ההוראה ומי שיהיה הראשון בתור יופנה לבית הספר ללמד.

סוניה פרץ: אנחנו רוצים לייצר גם חיבור עם התואר האקדמי, זאת אומרת לייצר פה איזה ניקוד נוסף בגין הזיקה שבין התואר לבין תעודת ההוראה, באופן כזה שגם הידע המקצועי, הדיסציפלינרי בתואר האקדמי יקבל ביטוי בתוך הניקוד.

סוניה פרץ: התחלנו לעבוד על זה, זו עבודה מורכבת מפני שאנחנו צריכים, ראינו שהעולם הוא עולם נורא רחב, אתה לומד בתואר האקדמי שלך ערבית או לימודים כלליים ועושה תעודת הוראה במתמטיקה.

סוניה פרץ: אנחנו צריכים לעשות עבודה רצינית אצלנו עם המפמ"רים בלדייק את הזיקות שבין תואר אקדמי לבין תעודת ההוראה, כדי שהדבר הזה יהיה ידוע, פומבי.

סוניה פרץ: זה גם יעזור לאנשים לקבל החלטה איזה תעודת הוראה לעשות, לאן ללכת להכשיר את עצמך אם אתה יודע שיש לך ניקוד נוסף בגין הדבר הזה.

סוניה פרץ: זאת עבודה שאנחנו נעשה לא לנוהל של פ"ג, אלא לנוהל של פ"ד, כי יש לנו עוד הרבה עבודה לעשות בעניין הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: אז נשמע את מר וליד, הוא ביקש זכות תגובה.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה.

וליד מגאדלי: קודם כל לדייק את הדברים, אני מבין את הסמכות שלי כמנהל אגף חינוך, אני לא התכוונתי לזה גברת סוניה שאני אכנס לניקוד, אני אמרתי, היום כשניגש מי שנרשם למערכת, נקבע לו ניקוד.

וליד מגאדלי: נכון הוא יכול לראות את הניקוד שלו אבל הוא לא יודע איך נקבע הניקוד הזה, זאת אומרת אין קריטריונים שמפורסמים בחוזרי מנכ"ל או בפורטל מורים או בכל מקום כלשהו, אשר מראה למי שיש תואר ראשון מאוניברסיטה נגיד הוא מקבל 100 נקודות, ומי שסיים נגיד בסמינר מורים יש 80 נקודות.

וליד מגאדלי: זאת אומרת אני מדבר על קריטריונים, אני קיבלתי ציון 800, ה-800 איך זה נקבע?

וליד מגאדלי: זה לא מופיע בשום מקום.

וליד מגאדלי: זה דבר ראשון---

סוניה פרץ: אני אשמח להראות לך איפה רואים את זה.

וליד מגאדלי: את רוצה להראות לי את זה?

סוניה פרץ: כן.

סוניה פרץ: אני אשמח להראות לך.

וליד מגאדלי: בשמחה רבה, כי אני בדקתי את זה ושאלתי גם כן באגף החינוך הערבי ואמרו שאין.

וליד מגאדלי: כאילו זה הכל נקבע על-ידי המחשב.

וליד מגאדלי: כל מרכיב כמה יש ניקוד זה לא מפורסם בשום מקום.

וליד מגאדלי: ואם יש לך פרסום שהוא בתוך משרד החינוך ולא מפורסם בפומבי אז אני אשמח לקבל אותו וזה יחסוך ממני את השאלה הזאת.

וליד מגאדלי: זה דבר ראשון.

וליד מגאדלי: דבר שני, גברת אימאן ח'טיב שאלה שאלה מאוד רצינית, יש מורים שמופיעים נגיד בחודש מאי, או בחודש נגיד אוגוסט במקום נגיד 30, ממש בהתחלת שנת הלימודים פתאום הם, או שנה אחרי זה, הם צריכים להיות פחות או יותר באותו מקום, ופתאום הם מקום 50-60, למה אף אחד לא יודע על זה?

וליד מגאדלי: וזה קורה.

וליד מגאדלי: אני מדבר איתך על מקרים שבאו אליי כדי שאני אעזור להם---

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי הסוגיה, מר וליד, כבר ברורה ואנחנו מחכים לתשובה מה עושים בסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: הם בודקים מבחינה גם משפטית וגם אנחנו ביקשנו לראות כמה תקנים באמת נפתחו.

וליד מגאדלי: עוד נקודה אחת בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: יאללה.

וליד מגאדלי: יש היום יש גם כן עוד בעיה, היום חוזר מנכ"ל של משרד החינוך הוא אומר כדי שמורה ילמד שפה ערבית או מתמטיקה, הוא צריך שיהיה לו רישיון הוראה, רישיון לא תעודת הוראה, במתמטיקה.

וליד מגאדלי: עכשיו השאלה הרבה מורים נמצאים במערכת שהוא למד ערבית ותעודת הוראה בעברית---

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, בגלל זה עכשיו חוזרים לדבר הזה שמחזירים את הסוגיה של המקצוע שלמדת, כאילו מי שלמד ערבית, ילמד ערבית ויעשה הוראה בערבית, מי שלמד מתמטיקה אותו דבר.

וליד מגאדלי: מה שיקבע צריך להיות הרישיון הוראה לא תעודת ההוראה.

אימאן ח'טיב יאסין: כן כן על זה אנחנו מדברים, על זה כבר יש הסכמה.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

וליד מגאדלי: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: המון תודות מר וליד.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נתן לגברת מרואה דראושה שתציג את עצמה ותספר את הסיפור שלה, אחת המורות שביקשה העברה מהדרום, היא תגיד את הסיפור שלה.

אימאן ח'טיב יאסין: בבקשה מרואה.

אימאן ח'טיב יאסין: כנראה שיש לה בעיה בזום, נראה אם תוכל אחר-כך להצטרף.

אימאן ח'טיב יאסין: ד"ר עידית קלישר נמצאת?

ד"ר עידית קלישר: שלום.

אימאן ח'טיב יאסין: שלום.

ד"ר עידית קלישר: ספציפית לדיון הזה רק באתי כמאזינה ללמוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, כי חשבנו שכבר המחקר מוכן ואת רוצה לעדכן אותנו בתוצאות, מה שדיברת בפגישה הקודמת, בישיבה הקודמת.

ד"ר עידית קלישר: המחקר לפני פרסום, הוא עדיין לא פורסם ובשבועות הקרובים אני מקווה שאני כבר אוכל להעביר לך את התוצאה.

אימאן ח'טיב יאסין: שירה גרוס נמצאת באגף התקציבים?

שירה גרוס: שלום.

שירה גרוס: אני מאגף שכר במשרד האוצר.

שירה גרוס: אני רק אוסיף שאני באמת חושבת שמאוד חשוב לתת דגש בנוהל הקיים.

שירה גרוס: יש סיבה שיש נוהל שיבוץ והוא חשוב, אבל אנחנו חושבים שכן צריך לעשות בו התאמות ולתת עדיפות לבוגרים של תכניות מצוינות, למועמדים בעלי פוטנציאל גבוה, למי שקיבלו ציונים גבוהים במרכזי הערכה, חשוב שמקבלים ניקוד אבל צריך לבחון טוב את המנגנון של הניקוד ולתת עדיפות כמה שאפשר למורים המצטיינים מבלי לפגוע בזכויות של המורים הקיימים.

שירה גרוס: צריך לעשות עבודה על הנוהל.

אימאן ח'טיב יאסין: מי צריך לעשות את העבודה הזאת?

שירה גרוס: זה עבודה של משרד החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: ביקשתם את העבודה הזאת ממשרד החינוך?

שירה גרוס: אנחנו בשיח איתם, כן.

אימאן ח'טיב יאסין: ויש לו"ז מסוים עד מתי יהיו סיכומים בעניין?

שירה גרוס: אין כרגע לו"ז.

אימאן ח'טיב יאסין: אז מה?

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו נמשיך לדבר את הדברים?

שירה גרוס: זו עבודה שגם אתם ביקשתם ממשרד החינוך לעשות.

שירה גרוס: אנחנו נקיים על זה דיון נוסף.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו ביקשנו, אבל גם אתם קשורים לזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני חושבת שבכלל כל הנושא של שכר הוא קשור גם קשר ישיר לכל הסוגיה של הוצאת מורים לפנסיה מוקדמת, מורות שמבקשות ויש מספרים מאוד גדולים שמבקשים.

אימאן ח'טיב יאסין: האם משרד החינוך ומשרד האוצר מסוכמים, נערכים, יש להם תכנית, יש אפשרויות?

אימאן ח'טיב יאסין: הבנתי שמדובר ב- 351, השאלה אם הצורך הוא יותר מזה, האם יש סיכוי לתכנית דרך האוצר לדבר הזה?

שירה גרוס: דווקא השנה יצאה תכנית של התחייבות לשש שנים קדימה של מכסות הפרישה, מה שלא היה בשנים קודמות וככה משרד החינוך יוכל לתכנן מראש---

אימאן ח'טיב יאסין: כמה המכסות?

שירה גרוס: אם אני לא טועה זה עומד על 1,200 בכל הארץ.

סוניה פרץ: 1,400 כשמתוכם 25 אחוז צבועים למגזר הערבי.

סוניה פרץ: זה ה- 350 מכסות.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל אנחנו מדברים על השנה הזאת, לא שש שנים.

סוניה פרץ: לא, כל שנה.

סוניה פרץ: כל שנה.

סוניה פרץ: המכסה הקבועה היא צבועה קבוע לכל השש שנים.

שירה גרוס: מכסת מינימום כמובן, זה יכול להיות יותר.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי אז אני רוצה באמת לשאול את משרד האוצר מה התכניות שלו לגבי קרוב ל- 10,000 לפחות לפי הנתונים של משרד החינוך, שמבקשים כל שנה להשתבץ ולא מצליחים לשבץ אותם.

שירה גרוס: תראו הבעיה הבסיסית זה שבאמת הגידול הטבעי בחברה הערבית הוא קטן, ויש פה בעיה מבנית---

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו כבר יודעים מה הבעיה, יודעים מה הסיבות, אנחנו רוצים פתרונות.

שירה גרוס: אז אני מציעה שלעניין התעסוקה אפשר להביא נציג אולי של זרוע העבודה אני גם הצעתי את זה בעבר.

שירה גרוס: יש בתכנית החומש תקציבים רבים ואני בטוחה שאפשר לעשות משהו יפה עם המועמדים להוראה.

שירה גרוס: עוד עניין שחשוב מאוד לדבר עליו הוא הכשרה להוראה, גם על זה לשים את הדגש כי מוכשרים יותר מועמדים ממה שהמערכת צריכה.

שירה גרוס: זה עניין מורכב אבל גם שם זה נמצא במשרד החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: בסוגיה של המכסות אנחנו גם דיברנו אתמול, סוניה, של אלה שהולכים ללמוד עוד ועוד במכללות ובאמת אני מבקשת גם בסוגיה הזאת שתהיה אמירה.

אימאן ח'טיב יאסין: מי הסמכות ואיך אפשר לעשות את הדבר הזה?

אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות שאנחנו נמצאים במקום כזה שיש לנו עודף יתר, אפילו לא עודף יתר, יש לנו---

סוניה פרץ: יכול להיות שצריך לייחד לזה דיון מיוחד בכל סוגיית ההכשרה ולהביא נציגים בנושא הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: מי הנציגים לדעתך?

סוניה פרץ: גם המשרד וגם אולי המכללות.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אנחנו בואו נסכם את הדיון שלנו להיום.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יכולה להגיד שהסוגיה עדיין פתוחה, הפצע הזה עדיין מדמם.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו לא הצלחנו להביא את המקרים ואני חשבתי שמספיק מקרה אחד שיעלה ויספר את המציאות של אותן מורות ומורים שמלמדים בדרום ומבקשים לחזור לצפון.

אימאן ח'טיב יאסין: בכל זאת, אנחנו יכולים להגיד שלפחות יש לנו את ה- 350 מכסות של פנסיה מוקדמת, שצריך גם לדעת שמפיצים את זה שזה מגיע ליעד שלו, שמי שחושב, חושבת שהיא רוצה לצאת, אז שתדע כבר מעכשיו כדי גם להתכונן.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו גם מסכמים שיש את הבדיקה מחדש של המנגנון, איך אפשר לשנות בניקוד עצמו ולתת סעיפים מסוימים יותר משקל במיוחד הנושא של ההתמחות וההכשרה הספציפית של המורה, גם אנחנו דיברנו על הנושא של המגורים שצריך גם לקחת אותו בחשבון.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה השלישית, הסוגיה של שיבוץ מורים ערבים בתוך בתי ספר עבריים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזה יכול להיות פתרון אידיאלי שיתן גם תשובה למכסה יחסית גדולה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני גם מבקשת שתשלחו לנו במהלך השבוע הקרוב, כמה צורך יש בבתי ספר העבריים מבחינת מורים ומורות ובאיזה מקצועות.

אימאן ח'טיב יאסין: ולא לשכוח שאנחנו ביקשנו גם לפני, מה המקצועות שיש בהם צורך גם בתוך החברה הערבית---

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא רק לימודי שפה ערבית, גם מתמטיקה גם אנגלית---

אימאן ח'טיב יאסין: ולא קיבלנו.

סוניה פרץ: מה בדיוק?

סוניה פרץ: אני מצטערת אני לא זכרתי את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא, אנחנו אמרנו, בגלל שעלה פה כאילו שיש מקצועות מסוימים שהם נפוצים, הולכים ללמוד במכללות, מקצועות שאין עליהם ביקוש ואין צורך בהם בשטח.

אימאן ח'טיב יאסין: ולעומת זאת יש מקצועות שהם דרושים ואין הכשרה כאילו בנושאים האלו.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אנחנו ביקשנו לדעת מה הם הנושאים וגם מה התקנים הדרושים.

סוניה פרץ: אוקיי, אני אבדוק.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ה- STEM, כל התוצאות של האנגלית---

אימאן ח'טיב יאסין: הם יבדקו את כל מה שצריך ויביאו לנו רשימה מוכנה.

סוניה פרץ: על-פי רוב אני רוצה להגיד, דווקא במקצועות ה- STEM, יש עודפים שאנחנו מנסים לנתב---

ג'ידא רינאוי-זועבי: בבתי ספר יהודים יש עודפים?

סוניה פרץ: וודאי.

סוניה פרץ: אנגלית---

ג'ידא רינאוי-זועבי: כן.

סוניה פרץ: כי יש לפעמים חוסרים נקודתיים בכמו למשל בהוראת המוזיקה, הזכרתי את זה גם בישיבה הקודמת.

סוניה פרץ: אז לפעמים---

אימאן ח'טיב יאסין: עדיף שיהיה משהו כתוב שיהיה לנו שאנחנו גם נוכל---

סוניה פרץ: אני מתנצלת אני רושמת את זה כדי לראות---

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי, הדבר הנוסף בקשר לנגישות של המנגנון עצמו למורים ולמורות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני באמת לא יודעת, אף פעם לא ישבתי מול המסך וראיתי---

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני ישבתי, זה מסובך מידי.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יודעת כמה זה מסובך, אבל גם שזה נגיש להם ושהם יודעים כאילו שיש כזה דבר ויכולים גם להתמודד איתו.

סוניה פרץ: אני יכולה להראות לך תכף איך עושים את זה גם מטלפון נייד.

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: אז תכף אנחנו חייבים לתת לבחורה ואחר-כך אנחנו נמשיך את הסיכום שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: היא מוכנה.

מרואה זבידה: אהלן.

אימאן ח'טיב יאסין: את יכולה לספר לנו את הסיפור שלך, איפה היית, מה את עושה, למה, מה הנסיבות שהביאו אותך עד לכאן?

אימאן ח'טיב יאסין: ותגידי גם לאן את נוסעת עכשיו.

מרואה זבידה: אני נוסעת לחיפה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא סתם לחיפה.

מרואה זבידה: שלום לכולם.

מרואה זבידה: אני זבידה מרואה, אני מורה, אני אימא לשני ילדים ואני עובדת בדרום.

מרואה זבידה: אני כבר 11 שנים נמצאת בדרום, אני ומשפחתי.

מרואה זבידה: אז לפני יותר משלוש שנים החלטנו לחזור לצפון אחרי מחלה שפגעה בבעל שלי, הוא חולה במחלת אי ספיקת כליות.

מרואה זבידה: ומאז אני הולכת לעבודה כל יום בבוקר בדרום, כל יום בשבוע.

מרואה זבידה: אני קמה בבוקר בשעה 4:00 ומגיעה הביתה בשעה 18:00.

מרואה זבידה: אני נוסעת יותר משלוש שעות הלוך ושלוש שעות חזור.

מרואה זבידה: כמעט אני לא ישנה בכלל ולא רואה את הילדים שלי.

מרואה זבידה: חצי היום אני לא נמצאת בבית וחוזרת, אתם יודעים, חצי היום לא נמצאת בבית 14 שעות, אני חוזרת עם עייפות ואני לא מרגישה את הגוף שלי.

מרואה זבידה: אני לא יודעת אם זה חיים נורמלים או לא.

מרואה זבידה: הסיבה שלי, אני נאבקת בגלל לפרנס את המשפחה שלי קודם כל.

מרואה זבידה: והסיבה השניה אם אני אשב בבית, אני מאבדת את כל הזכויות שלי.

מרואה זבידה: אני כל שנה נרשמת למערכת ההעברה לצפון, לשמונה שעות, אני לא מבקשת יותר.

מרואה זבידה: ולמרות זאת, כל שנה אני מקבלת תשובה שאין לי זכאות להעברה.

מרואה זבידה: אין העברות, פשוט מאוד.

מרואה זבידה: אני עם תואר מספר כאילו שלוש או ארבע, בשנה הבאה אני מספר 40.

מרואה זבידה: אני לא יודעת מאיפה 40.

אימאן ח'טיב יאסין: מרואה תגידי מה כאילו בסיפור שלך, יחסית זה הכלל, לכל המורות שנוסעות כל יום ומשאירות את הילדים שלהם בבית לבד ואפילו לא מצליחות לסדר אותם ולשלוח אותם לבית הספר ולא מקבלות אותם לארוחה חמה בצהריים.

אימאן ח'טיב יאסין: ומסכנת את החיים שלה בנסיעות של שש שעות כל יום.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני יכולה להבין את הצורך הכלכלי, אבל מה מייחד את הסיפור ואת המצב הסיטואציה הספציפית שלך, שאת חייבת, את דיברת על הנושא של בן הזוג שלך שהוא מקבל טיפולים שאת צריכה גם להיות איתו בקרבת המשפחה שלך—

מרואה זבידה: נכון.

מרואה זבידה: הוא חולה במחלת אי ספיקת כליות, הוא לא יכול לבד לעשות את הכל, לא יכול גם עם הילדים שלי.

מרואה זבידה: הוא שלושה ימים בשבוע הוא נמצא בבית חולים, המצב שלו כל שבוע מידרדר ואני, זה קשה.

מרואה זבידה: זה קשה עליי להיות במקום והוא במקום אחר.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה מרואה---

מרואה זבידה: אני מבקשת שתעזרו לנו.

מרואה זבידה: תעזרו.

מרואה זבידה: אני לא יחידה, אני יודעת שאני לא יחידה, אבל המצב שלי הוא מאוד חריג והם לא עונים למצבים החריגים.

מרואה זבידה: זה מאוד חריג, מי יטפל בילדים שלי?

מרואה זבידה: מי יטפל בבעל שלי?

מרואה זבידה: קשה.

מרואה זבידה: תבדקו את המערכת, תבדקו מה יש במערכת ולעזור לנו.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה מרואה אכן אני ביקשתי, הגיעו אליי הרבה פניות ובאמת הרבה פניות גם קשות וזאת אחת הבקשות שבעיני מאוד קשות.

אימאן ח'טיב יאסין: אגב, אני יודעת שהיא בדרך לבדיקה עם הבן זוג שלה בחיפה, ברמב"ם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהמצב הזה לא רק מצער, יש בו גם סוג של בושה מסוימת שאנחנו כחברה לא יכולים לתת אפשרות לאנשים, לנשים באופן ספציפי, אחרי שעשו ונתנו את חלקן, הן הלכו, למדו, רצו לחיות בכבוד, לעבוד, להביא פרנסה לבית, לילדים, לשפר את איכות החיים שלהן, להוציא מהבית שלהן ילדים טובים בלי חסכים ובסוף הן נתקלות בסיטואציות הקשות האלו ומחזירים אותן להתמודדויות עם דברים לא נורמליים.

אימאן ח'טיב יאסין: לא נורמליים זו המילה שיכולה באמת המעט האפשרי לתאר את הסיטואציה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן, אני באמת גברת סוניה, שמחה על המוכנות לפתוח את הסוגיה הזאת ולקחת בחשבון, אנחנו דיברנו אתמול על אפשרות להקצות מכסות ספציפיות למקרים קשים ולתעדף אותם אפילו שהם לא נמצאים מבחינת ניקוד, שהם מגיע להם כאילו לעבור ולחזור.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת אם אנחנו נצליח במקום הזה, זו נקודת אור שיכולה להקל, לא רק על אותן מורות, אנחנו מדברים על משפחה שלמה וגם על הסובבים.

אימאן ח'טיב יאסין: וזה הצלת נפשות מכל מה שמשתמע מהסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אנחנו נסכם את הדברים שלנו שאנחנו נקבע לנו ישיבה בעוד שבוע או שבועיים, אבל עד אז אנחנו באמת רוצים לשלוח באופן מרוכז את כל הבקשות שאנחנו ביקשנו ממשרד החינוך שישלח לנו.

אימאן ח'טיב יאסין: ואנחנו נקיים דיון קרוב בסוגיה של הכשרת המורים ונזמין את כל הגורמים הרלוונטיים, אם זה המכללות, אם זה האוצר ואם זה משרד החינוך.

אימאן ח'טיב יאסין: ואנחנו נתכוונן לקראת החודש הבא לשבת על הסיכומים וההמלצות שנביא באמת לראות לאיזה כיוון אנחנו הולכים ובאיזו דרך הולכים לצעוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו גם נקיים ישיבה מיוחדת עם כל האנשים הקשורים, אם זה במשרדי הממשלה ואם זה בכנסת בקשר לתכנית החומש, ואיפה אפשר באמת לאגם משאבים ולמצוא פתרונות, אם זה בהכשרה מקצועית והסבות ואם זה בתגבור התכנית של הפנסיה, אם יש ביקוש באמת ואם אפשר לתת תמריצים.

אימאן ח'טיב יאסין: כי בסופו של יום אני מאמינה, כמה שאנחנו כאילו נותנים תמריצים במקום הזה, בסוף מי שיצא מורווח מזה זה מערכת החינוך והילדים שלנו והחברה שלנו.

אימאן ח'טיב יאסין: אז תודה רבה, אם את רוצה להגיד משהו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני אשמח לקבל את הנתונים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני חושבת שככל שאנחנו עובדים מול נתונים מעודכנים ככה נוכל לבנות את האסטרטגיה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה גברת סוניה, תודה רבה לצוות הוועדה, מנהלת הוועדה.

אימאן ח'טיב יאסין: הישיבה נעולה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.