הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית, כנסת 24, פרוטוקול מספר 9, 2022-02-02 09:00

ג'ידא רינאוי-זועבי: בוקר טוב לכולם, חברי הכנסת, והנכבדים והנכבדות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: היום הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית מתכנסת בנושא ייצוג בחברות ממשלתיות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: סעיף 18.א.1 לחוק החברות הממשלתיות קובע שיש לתת ייצוג הולם בהרכב הדירקטוריון, אבל אין כל חובה סטטוטורית לקדם ייצוג בקרב עובדי החברות ועובדות החברות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: וכתוצאה אחוז הערבים שואף לאפס.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו מדברים על אחד פסיק שלוש אחוז ערבים שאינם דרוזים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשהחלק באוכלוסיה של הציבור הערבי, כולל הדרוזים כמובן הוא כמעט עשרים אחוז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: המספרים פשוט מדכאים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חברת החשמל, אנחנו מדברים על רק מאה שלושים ושבעה עובדים ערבים מתוך כמעט שנים עשר אלף.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בדואר ישראל אנחנו מדברים על מאתיים חמישים עובדים ערבים מתוך חמשת אלפים, והמספרים מביכים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אציין שזה לא עניין של ייצוג הולם, שאין ייצוג הולם, כי יש חובת ייצוג הולם ספציפי לדרוזים, וזה מבורך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל לא לשאר הציבור הערבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמובן שלצערי הרב זה עוד אחד מהדברים שהשאירה לנו ממשלת נתניהו, שנתנה ציונים ודירוגים לאוכלוסיות מוחלשות שונות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בכדי לתקן את העוול, הגשתי את הצעת החוק לייצוג הולם בחברות ממשלתיות עבור כלל האוכלוסיות המוחלשות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ערבים, כולל דרוזים וצ'רקסים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חרדים, אנשים עם מוגבלויות, עולים מאתיופיה ועולים חדשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כי המאבק הזה משותף לכולנו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ורק בסולידריות חברתית נוכל לקדם אותו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כשהעברתי את החוק קיבלתי הבטחה, גם ממשרד האוצר, שהוא יקודם יחד עם הצעה ממשלתית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז אני פונה כעת, קודם כל לממשלה, ולמשרד המשפטים, בכדי לשאול איפה זה עומד, ומתי נראה את ההצעה הממשלתית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל גם זה לא מספיק מבחינתי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ומבחינת הרבה מאוד אנשים בציבור הערבי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כי גם איפה שיש חובת ייצוג הולם בחקיקה, חברות פשוט לא עומדות בה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כאמור, ישנה חובת ייצוג בהרכבי הדירקטוריון של חברות ממשלתיות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ועם זאת, על פי בדיקה שערכו ארגון סיכוי, מתוך שלוש מאות חמישים דירקטורים יש רק שישה עשר מהחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו מדברים על ארבעה אחוזים וחצי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מתוכם רק שלוש נשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לא באחוזים, במספרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שלוש נשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מהממצאים ניתן להבחין בפירוש שישנן בעיות מבניות וחסמים משמעותיים בשיטה הנוכחית, שאינה אפקטיבית דיה בשילוב החברה הערבית בנבחרת הדירקטורים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כעת יצא קול קורא לנבחרת דירקטורים חדשה, שהסתיים לפני כמה ימים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני יכולה להעיד על עצמי, שלפני כניסתי לפוליטיקה, ניהלתי חמש עשרה שנה ארגונים בנושאים של שלטון מקומי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: צברתי ניסיון ניהולי רב, ניהלתי תקציבים גדולים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ועבדתי עם כל הרשויות הערביות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל תנאי הקבלה המינימלי של נבחרת הדירקטורים היה חסם כניסה גם עבורי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כי מה לעשות, אין בחברה הערבית מנהלים בכירים במשרדי ממשלה, אין חברות עם מחזורי עסקים של מאה מיליון שקל בשנה, ויש מעט מאוד רשויות מקומיות של מעל חמישים אלף תושבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז כשאלו תנאי הקבלה לנבחרת הדירקטורים אתם בעצם אומרים שאין בנבחרת הדירקטורים מקום לערבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: עכשיו סגרנו עוד תקופה כמו שאמרתי להצטרפות לנבחרת.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אשמח לשמוע גם ממשרד האוצר וגם מהנציבות כמה ערבים יצטרפו הפעם, ואני דורשת שינויים מבניים בקריטריונים לקבלה, ובצורת ההנגשה לקראת סבב הגיוס הבא.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו פותחים בעצם את הדיונים של הוועדה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לבקש מחברי, חבר הכנסת מופיד מרעי, בבקשה.

מופיד מרעי: בוקר טוב לכולם, תודה גבירתי היושבת ראש.

מופיד מרעי: הנושא מאוד חשוב.

מופיד מרעי: ואני חושב דווקא בנושא הזה צריך לעשות אבחנה, כי להשאיר שניה את הפוליטיקה בצד, וכן חשוב הנושא של הפילוח של החברה, והמיקום של הדרוזים, של הצ'רקסים, של הנוצרים, של המוסלמים, במקרה הזה חשוב מאוד.

מופיד מרעי: וכל פילוח כזה והתייחסות למגזר כזה או אחר בסוף זה נותן את התמונה השלמה.

מופיד מרעי: אז נכון שיש חוק של ייצוג הולם לחברה הדרוזית, אבל הוא גם לא מיושם.

מופיד מרעי: והנתונים מדברים בעד עצמם.

מופיד מרעי: ואני גם יושב ראש הוועדה ליישום החלטות הממשלה ליישובים הדרוזים והצ'רקסים ואני הולך לקיים דיון מיוחד על הנושא הזה אצלי בוועדה בנושא הייצוג, היישום של החלטות הממשלה, וגם מה עושים בהמשך.

מופיד מרעי: החלוקה חשובה מאוד, לעשות אותה כאן.

מופיד מרעי: הנתונים מדברים בעד עצמם, אמרתי את זה בדיון הקודם שאת הובלת כאן.

מופיד מרעי: אם מישהו כאן מנסה לבלבל את המוח ולהגיד לנו חברים, זה לקראת, ובאיזה שהוא מקום מתקדמים – לא.

מופיד מרעי: המצב לא טוב.

מופיד מרעי: המצב אומר שאנחנו לא מיוצגים מספיק, ופה הממשלה אתמול במקרה גם בדיון שאני עשיתי, אמר את זה יאיר גולן, סגן שרת הכלכלה, אמר אני צריך להתחיל לעשות אצלי בבית את התיקון, כדי ליישם את הייצוג במשרד הכלכלה, ומפה אנחנו נמשיך הלאה.

מופיד מרעי: והלוואי וכולם יאמצו את השיטה הזאת, שכל אחד יסתכל אצלו בתוך הבית.

מופיד מרעי: מה הוא עשה, מה הוא לא עשה.

מופיד מרעי: איפה הוא יישם את החלטות הממשלה ואיפה לא.

מופיד מרעי: אני חושב שטוב אם יתבצע דיון מעמיק לגבי הקריטריונים.

מופיד מרעי: נגעת בקריטריונים, הקריטריונים של הקבלה.

מופיד מרעי: לי יצא להיות בכמה תפקידים בחיים שהייתי צריך לקבל החלטות, לגבי אנשים שצריכים לצאת לקורסים מסויימים, או להכשרות מסויימות, או לקבוע את המעמד העתידי שלהם, על סמך נתונים, אם זה מבחני גיוס, למשל, אם זה מבדקי קצונה במערכת הצבאית והן הלאה, ותמיד ביקשתי, וביקשתי לא מזמן, אפילו מהשר לבטחון פנים, בתנאי קבלה של שוטרים, לעשות בדיקה איך מכינים את האנשים למבחנים, כדי לעמוד בקריטריונים.

מופיד מרעי: ופה אני חושב, טוב נעשה שאם ייקבעו קריטריונים שהמצב הפריפריאלי והגיאוגרפי והסוציו-אקונומי נלקח.

מופיד מרעי: אם אנחנו לוקחים את שלושת הפרמטרים האלה, ונדע איך לנתח אולם, בכדי שאנחנו נקל על קבלת המועמדות של בני החברות שלנו לתוך מאגר הדירקטורים, אז ככה זה יקל.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואני ברשותך רוצה להוסיף עוד קריטריון – המגדרי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נשים ערביות, כולל דרוזיות, הן לא עוברות שום סף.

מופיד מרעי: אין ספק.

מופיד מרעי: למרות שיש ייצוג, אבל לא מספיק.

מופיד מרעי: בסופו של דבר האבחנה בין גברים ונשים היא פיזית נכונה.

מופיד מרעי: אבל בסופו של דבר כשאנחנו נמצאים בתוך מערכות ארגוניות, מערכות פוליטיות, מערכות ניהוליות, אני חושב שהאבחנה הזאת לא צריכה להיות.

מופיד מרעי: אני מאמין בזה, אני תומך בזה, ואני מקדם את זה.

מופיד מרעי: אני יודע שיש דירקטוריות דרוזיות במקומות שהם באמת ראויים שיהיו בהם.

מופיד מרעי: אני סומך עליהן, ואנחנו נמשיך לקדם אותן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה חבר הכנסת מופיד מרעי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כעת אנחנו עוברים לשלב של הפקידות הבכירה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גברת יפעת סלע, סגנית בכירה למינהל הרשות לחברות ממשלתיות, בבקשה.

יפעת סלע: בוקר טוב, דבר ראשון תודה רבה, ותודה רבה גם לחברת הכנסת ג'ידא רינאוי ולחבר הכנסת מופיד מרעי.

יפעת סלע: אני חושבת שאמרתם דברי טעם.

יפעת סלע: אני רוצה רק לומר בראשית הדברים שני דברים.

יפעת סלע: אני אתייחס גם לדירקטוריונים וגם לעובדים.

יפעת סלע: הדבר השני, חשוב לי לומר בקשר לנתונים, חלק מהפעמים זה יהיה כלל החברות, ופעם זה יהיה החברות העיקריות.

יפעת סלע: זאת אומרת שאם יש איזו סטייה במספר אז תבינו שאנחנו שואבים את המספרים מהמערכות שלנו, ובגדול התוצאה היא אותה תוצאה.

יפעת סלע: כיוון שכבר אמרתם את התוצאה מראש, אז לא נראה שיש שם פער מאוד גדול.

יפעת סלע: ותודה רבה על הזכות להיות פה.

יפעת סלע: מילה רק על החברות הממשלתיות.

יפעת סלע: יש כשבעים חברות ממשלתיות.

יפעת סלע: אנחנו מחלקים אותן ברשות החברות לסגמנטים.

יפעת סלע: זה אומר שיש לנו חברות מהעולם של תחבורה יבשתית וימית, חברות בטחוניות, חלקן יותר מוכרות, חלקן פחות מוכרות.

יפעת סלע: חברות מעולמות של דיור, חברות מעולמות של חינוך, יש חברות מאוד מגוונות שמקיפות את כל החיים שלנו במשק.

יפעת סלע: ובעיקר החברות נותנות שירות לציבור, והיעילות שלהן היא מאוד חשובה.

יפעת סלע: אני מציינת שבעצם סעיף 4.א מחוק החברות הממשלתיות מ-1975 קובע שחברות ממשלתיות צריכות לפעול כאילו הן עסקיות.

יפעת סלע: וזה דרמטי, ומשפיע מאוד גם, כשאנחנו נחפש דירקטורים אנחנו נרצה לראות אותם אנשים שיכולים לתרום לאפקטיביות העסקית של החברות.

יפעת סלע: כי זה סעיף 4.א בחוק החברות הממשלתיות שם בדלת הראשית, את החובה של החברות הממשלתיות להתנהל כחברה שיש לה גם תשואה כלכלית ולא רק תשואה חברתית.

אימאן ח'טיב יאסין: ייצוג כמו שצריך בדירקטוריון באותה חברה, המטרה היא באמת לקדם את האג'נדה של אותה חברה, ואת התוכן של אותה חברה.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן ראוי בנאדם שיגיע לכהן כדירקטור שתהיה לו הכשרה, שהיא תואמת לתוכן ולתחום.

יפעת סלע: אני מסכימה איתך.

יפעת סלע: ולכן זה לא או-או, זה צריך להיות גם וגם.

יפעת סלע: תנאים מצטברים.

יפעת סלע: וזה בעצם מה שרציתי לומר, שזה התנאים המצטברים, ולכן כשנדבר על הרף ומה אנחנו מחפשים לתוך הנבחרת, לקבוצת הדירקטוריונים שלנו, נראה שבעצם אנחנו מחפשים אנשים שיכולה להיות להם תרומה גם וגם.

יפעת סלע: לגבי הדירקטוריונים, החוק קובע, כפי שחברת הכנסת ציינה, כשיש לנו, החובה קובעת שצריך להיות ייצוג הולם בדירקטוריונים, ולגבי החברה הערבית יש כאן החלטת ממשלה, נוספת על החובה שחלה לגבי כלל האוכלוסיות, לגבי נשים בכלל, ולגבי החברה הערבית בפרט.

יפעת סלע: יש חובה שבעצם יהיה דירקטור אחד בכל חברה ממשלתית.

יפעת סלע: זה ייחודי לחברה הערבית.

יפעת סלע: זה לא קיים לגבי הקבוצות האחרות.

יפעת סלע: בכל חברה ממשלתית צריך להיות דירקטור אחד לפחות מהחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה המצב הקיים.

יפעת סלע: כתוב בחוק שצריך להיות ביטוי הולם, אבל אין מספר.

עלי סלאלחה: הרי הערבים, הנוצרים, הדרוזים והמוסלמים, אני בדקתי ומצאתי, בחברה הדרוזית כמעט ואין דירקטורים.

עלי סלאלחה: ולמה, לקחו את המילה ערבי, לקחו את המוסלמי, ושמו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חברים, מה שאני מציעה, בבקשה, תנו לגברת יפעת להמשיך עם המצגת שלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תרשמו את כל השאלות שיש לכם, ואני מבטיחה לכם שיהיה תשובות בסוף המצגת שלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אין לנו הרבה זמן.

יפעת סלע: המצב החוקי הוא, אני לא מדברת על המצב הקיים, אני אומרת שהמצב החוקי הוא שכשאומרים החברה הערבית הכוונה היא לרבות החברה הדרוזית והצ'רקסית.

יפעת סלע: ולכן כשאנחנו מדברים על החובה החוקית שלנו, היא למנות לפחות דירקטור אחד מקרב החברה הערבית בחברות ממשלתיות.

יפעת סלע: אין לזה מקבילה לגבי יוצאי אתיופיה, לגבי עולים חדשים או אנשים עם מוגבלות למשל.

יפעת סלע: הדבר הזה קיים רק לגבי החברה הערבית.

יפעת סלע: המצב הקיים, כיוון שגם חברת הכנסת הזכירה פה נתונים שאני רוצה לדייק אותם, כי זה הנתונים היום.

יפעת סלע: אז היום יש לנו שלוש מאות עשרים וחמישה דירקטורים מכהנים.

יפעת סלע: מתוכם יש לנו תשעה עשר מהחברה הערבית, שמונה עשר אנשי ציבור מהחברה הערבית.

יפעת סלע: אחד אדם שהוא עובד מדינה מהחברה הערבית.

יפעת סלע: אנחנו יכולים לראות פה שגם לגבי נשים וגם לגבי גברים, זאת אומרת הנתונים כרגע הם לא טובים.

יפעת סלע: אני חושבת שהנתון שצריך להגיד פה הוא שבעצם בחברות הממשלתיות, מכיוון שיש כשבעים חברות ממשלתיות, ואני אומרת לכם שלא תמיד כל החברות מאויישות באופן מלא, אז למעשה אם יש לנו תשעה עשר זה לא טוב, אבל אנחנו מדברים על סדר גודל של בשלושים אחוז מהחברות יש לנו נציג מהחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: והתשעה עשר דירקטורים מה הפילוח שלהם, נשים, גברים?

יפעת סלע: אני לא יודעת לומר לך, אני אוכל להשלים את הנתונים.

יפעת סלע: אני כן אומרת, וזה המקום לאופטימיות, יש לנו עכשיו מקום לאיוש השרים, בתקופה הקרובה.

יפעת סלע: יש בעצם הרבה מאוד מקומות שהם פנויים לאיוש.

יפעת סלע: אני אומרת שהדבר הזה הוא מספר דינמי.

יפעת סלע: כי בעצם ועדת המנויים, ברשות השופטת בלהה גיל מתכנסת כל הזמן, ולמעשה אנשים מסיימים את כהונתם, ואנשים נכנסים, מתחילים כהונה.

יפעת סלע: כהונה היא לשלוש שנים.

יפעת סלע: ולכן אנחנו יכולים לראות שהדבר הזה הוא בעצם מספרים דינמיים.

יפעת סלע: כן אפשר לומר, כיוון שהרבה זמן, בגלל שהיתה תקופת בחירות הרבה זמן וכו', אז היתה תקופה ארוכה שהמינויים היו רק מקרב עובדי מדינה, מקרב העובדים, אבל פחות מינויים של אנשי ציבור.

יפעת סלע: אז עכשיו בעצם בחודשים הקרובים יוכלו להיות יותר מינויים.

יפעת סלע: וזאת הזדמנות.

יפעת סלע: ופה אני קצת מעבירה את נטל האחריות גם לפה, מכיוון שבעצם מי שממנה זה השרים.

יפעת סלע: רשות החברות היא לא ממנה.

יפעת סלע: השרים הם אלה שממנים.

יפעת סלע: רשות החברות בעצם מביאה את המינויים, בודקת אותם.

יפעת סלע: אבל מי שדה-פקטו ממנה זה השרים.

יפעת סלע: ולכן נטל ההוכחה הוא גם עובר לצד הזה של השולחן.

יפעת סלע: אותה נבחרת שעכשיו אנחנו נקים בעצם נדחוף אותה קדימה למול השרים.

אימאן ח'טיב יאסין: איפה אפשר לראות את הנתונים לגבי כל משרד, איזה תחומים,

יפעת סלע: כל נתון שתבקשו אני אשלים לכם אותו אחר כך.

יפעת סלע: הנבחרת שאנחנו בונים אותה ל-2022 היא כרגע בדיוק סיימנו שלשום בלילה את ההרשמה.

יפעת סלע: תיכף אני אראה לכם את הנתונים לגבי החברה הערבית.

יפעת סלע: היא ככלל תהיה נבחרת גדולה יותר מכל הנבחרות שהיו עד עכשיו.

יפעת סלע: היא הולכת להיות נבחרת של אלף ומאה נשים.

יפעת סלע: זה בעצם מגדיל את האפשרות של הנשים, זאת נבחרת מגוונת בהגדרה, זאת נבחרת שיהיו בה חמישים אחוז גברים וחמישים אחוז נשים, זאת אומרת בכל מקרה יהיו בה חמש מאות חמישים גברים וחמש מאות וחמישים נשים.

יפעת סלע: הנבחרת הזאת תהיה הקצאה של עשרה אחוז לאוכלוסיות הגיוון, בהן החברה הערבית כמובן.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מתוך העשרה אחוז, מה הפילוחים?

יפעת סלע: לא מסרנו את המספרים עצמם.

יפעת סלע: אני תיכף אציג מה היה, ולאן אנחנו הולכים.

יפעת סלע: אנחנו מתחייבים,

מופיד מרעי: חשוב גם נתון לנו, ממה שאמרת קודם, ההרשמה של המאגר החדש, חשוב לנו שתעבירו לנו בהמשך כמה נרשמו, וכמה נקלטו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בעצם יש לנו פה חמישה קריטריונים, נכון?

ג'ידא רינאוי-זועבי: ומתוכם אתם הולכים לשבץ עשרה אחוז מכלל האלף ומאה.

יפעת סלע: נכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה בעצם מאה ועשרה אנשים, מתוך זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מבקשת לדעת כמה מתוך המאה ועשרה אנשים לחברה הערבית, למגזר הערבי, לאתיופים, לאנשים עם מוגבלויות ולעולים חדשים.

יפעת סלע: בסדר.

אימאן ח'טיב יאסין: למה רק מאה ועשר אם יש פנויים שלוש מאות ושמונה?

ג'ידא רינאוי-זועבי: לפחות מאה ועשרה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הם מחוייבים על עשרה אחוז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: עשרה אחוז מתוך האלף מאה זה מאה ועשר.

מופיד מרעי: למרות שזה לא הוגן.

מופיד מרעי: אם מדובר על אחוז מהאוכלוסיה, אז צריך להיות, אין מה לעשות, אם החברה הלא יהודית, או הערבית, שמונה עשרה, עשרים אחוז, צריכים להיות לפחות שמונה עשרה ועוד שניים, כלומר עשרים ושניים ולא עשרה.

יפעת סלע: שתי הערות לגבי זה.

יפעת סלע: דבר ראשון, אנחנו אומרים לפחות.

יפעת סלע: זה לא שאם יהיו הרבה אנשים שיעברו את תנאי הסף והם יהיו מצטיינים הם לא יוכלו להיכנס.

יפעת סלע: והדבר השני, אני מזכירה לכם את מה שאמרתי בהתחלה, שאנחנו בחברה הערבית, יש התחייבות לא רק שיש, יש גם אחד בדירקטוריון.

יפעת סלע: זאת אומרת ממילא המספר הוא יותר גדול בגלל שאנחנו חייבים שיהיה לנו נציג אחד בכל דירקטוריון.

מופיד מרעי: זה כבר לא בסדר.

מופיד מרעי: החישוב הוא לא נכון.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רק רוצה לארגן את הדיון ברשותך.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש סוגיות שהן קשורות לדרג המקצועי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: שהן שלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל כל הנושא הזה של החלוקה בתוך ההקצאות למשרדים השונים, כי היא הזכירה את זה, זה האחריות שלנו, כחברי כנסת, אל מול משרד האוצר.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני כבר עסקתי בנושא הזה, גם מול השר חאמד עמאר, ועוד שרים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו צריכים עכשיו ללחוץ על זה שהעשרה אחוז האלה שהם יהיו המינימום, שאנחנו לא מקבלים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה העניין.

מופיד מרעי: אני מדבר על משהו אחר.

מופיד מרעי: זה בסדר מה שאת אומרת.

מופיד מרעי: אני חייב להבהיר את עצמי.

מופיד מרעי: אני מדבר על ההקצאה המקורית.

מופיד מרעי: כלומר אם אנחנו אומרים שכל החברות במדינה צריכות לקבל את הייצוג ההולם שלהן, צריך ללכת על פי האחוז היחסי שלהן באוכלוסיה.

מופיד מרעי: אז אם הדרוזים אחד נקודה שמונה אחוז, שיהיה אחד נקודה שמונה אחוז דירקטורים בכל החברות, ללא אפליה מתקנת.

מופיד מרעי: אם החרדים הם כאלה, אז תלכו לפי האחוז הזה.

מופיד מרעי: זה לא יכול להיות שאתם מציגים נתונים, שמדובר כאן על זה שמכניסים עשרה אחוז, ולא שמונה עשרה אחוז מהחברה הערבית.

מופיד מרעי: ופה אנחנו מתחילים לדון על העשרה אחוז.

מופיד מרעי: אני מסכים איתך, על עשרה אחוז זה מול המשרדים, ואנחנו נעשה את העבודה, ואני אומר לך, אנחנו ניכנס לרזולוציה כזאת שיצטרכו לשים פה על השולחן את כל הנתונים.

מופיד מרעי: כדי שנדע, כדי שנקדם.

מופיד מרעי: לזה מיועדת הוועדה.

מופיד מרעי: אבל מראש אני מדבר כרגע על מדיניות.

מופיד מרעי: לפחות את האחוז היחסי באוכלוסיה, אם לא רוצים לעשות אפליה מתקנת, ואני חושב נכון הוא שהמדינה והממשלה תקבל החלטה לעשות אפליה מתקנת למי שלא קיבל.

מופיד מרעי: תודה.

עלי סלאלחה: אני מצטרף לידידי מופיד מרעי ואומר, הדרוזים לא קיבלו.

עלי סלאלחה: אני רוצה העדפה מתקנת ולתת להם מעבר למה שחייב, כדי להכניס אותם גם לנושאים האלה, ולהיות שווים במדינת ישראל, ואפילו לתת להם קצת יותר בשביל לכסות את העבר העגום שלא היה.

עלי סלאלחה: אני לא רוצה להאשים אף אחד, אבל אני רוצה לתקן.

עלי סלאלחה: וכמובן הערבים לא קיבלו, אז אני רוצה שיהיה אותו אחוז של האוכלוסיה, אפילו יותר, בשביל לסגור את הדברים שהיו בעבר.

עלי סלאלחה: צריך לעשות העדפה מתקנת.

יפעת סלע: אני רק משלימה את הנתון שביקשת לדעת קודם לגבי התשעה עשר שהתקבלו בנבחרת הקודמת.

יפעת סלע: התשעה עשר הם עשרה גברים ותשע נשים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני קיבלתי נתונים על שלוש נשים.

יפעת סלע: נשאלה פה שאלה לגבי מה קרה, ואנחנו בחודש האחרון, עבדתי מאוד מאוד צמוד גם עם חסאן, הרשות לפיתוח כלכלי בחברה הערבית.

יפעת סלע: צריך גם להגיד, חסאן גם עבד ברשות החברות לפני כן, אז הוא מכיר היטב גם את העבודה שלנו.

יפעת סלע: וגם עבדתי עם קולקטיב-אימפקט, עם נוואה, עם חולוד, עשינו כמה זומים ומפגשים בנושא איך אנחנו מגבירים את הנגישות של החברה הערבית לנבחרת של 2022.

יפעת סלע: ואלה התוצאות.

יפעת סלע: ב-2017 ניגשו מהחברה הערבית שלוש מאות שלושים ושבעה מועמדות ומועמדים מהחברה הערבית, וב-2022 ניגשו שש מאות תשעים וארבעה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כמה התקבלו מ-2017 מתוך אלה שפנו?

יפעת סלע: תשעה עשר.

יפעת סלע: ואני מאוד מאוד מקווה שהפעם, עברו השנים, אנשים גם נהיו משכילים יותר, גם רכשו עוד ניסיון.

יפעת סלע: בעצם בנאדם שניגש ב-2017 הוא מן הסתם כבר עבד חמש שנים אחרונות והתפתח, ולכן בסבירות גבוהה הוא רק הוסיף לעצמו ערך וידע וניסיון, וותק.

יפעת סלע: ולכן אני מקווה שהמספרים רק ילכו ויגדלו.

יפעת סלע: אנחנו גם מאוד מאוד ניסינו, לאור מה שדיברת, על הפרופילים השונים, ניסינו לשים דגש על פרופיל אנשים בחברה הערבית, יש הרבה אנשים שבאים מרקע פיננסי, יש הרבה אנשים שבאים מרקע משפטי, אלה שני פרופילים שאנחנו שמנו עליהם דגש, גם הפרופיל החברתי, וגם הפרופיל העסקי.

יפעת סלע: כך שלמעשה רוב הפרופילים הם פתוחים, ואני חושבת שהחברה הערבית יכולה להביא שם הרבה הרבה ערך, ואנשים מתחומי העיסוק האלה.

יפעת סלע: גם התחום הטכנולוגי, אנחנו יודעים ששיעור האקדמאים בחברה הערבית, בעולמות של מדעי המחשב וכו', הוא עלה בשנים האחרונות.

יפעת סלע: זה לגבי הנתונים.

יפעת סלע: בעצם יותר מפי שתיים ממה שניגשו ב-2017 ניגשו עכשיו.

יפעת סלע: לגבי עובדים, וגם אני אתייחס פה לחוק, החוק היום קובע שבעצם, הוא נותן חובה רק על בני העדה האתיופית ובני העדה הדרוזית.

יפעת סלע: ולמעשה החוק שחברת הכנסת מקדמת, פלוס כמובן שרשות החברות, משרד האוצר, כמובן תומך בהצעה הזאת.

יפעת סלע: מה שאני רוצה להראות לכם זה את הדרמטיות של ההשפעה, שכשיש חקיקה, מה קורה.

יפעת סלע: כולנו יודעים, ואני לא מתכחשת לזה, שהנתונים הם לא מספיק טובים.

יפעת סלע: רק אני רוצה להראות לכם מה קרה כאשר היתה חקיקה, ואת ההשפעה שלה.

יפעת סלע: אז התסקיר חוק הזה, אנחנו כמובן תומכים בו ומקבלים אותו, ואני מקווה שכמה שיותר מהר הוא יגיע לאישור.

יפעת סלע: אז הנה התוצאות של החקיקה.

יפעת סלע: ואנחנו עוברים, נמשיך להתעסק בבעיה, אבל אני חושבת שפה גם נמצא הפתרון.

יפעת סלע: כשבעצם היתה לנו חקיקה משנת 2011 ו-2012 לגבי החברה הדרוזית והאתיופית, אז אפשר לראות את המשמעות של זה.

יפעת סלע: אפשר לראות את השיפור הדרמטי בנתונים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש כבר חקיקה שקשורה לדרוזים ולאתיופים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תסתכלי על השיפור של יוצאי אתיופיה, שמונים וחמישה אחוז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ועל הדרוזים, רק עשרים ושמונה אחוז.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו צריכים ניתוח למה זה קורה בעצם.

יפעת סלע: את צודקת.

יפעת סלע: אני כן אגיד שלגבי הדרוזים יש חסמים מובנים בחברות הממשלתיות.

יפעת סלע: למשל הדוגמא לגבי מקום מגורים.

יפעת סלע: למשל החברה הדרוזית יותר ממוקמת בצפון הארץ.

יפעת סלע: רוב החברות הממשלתיות, רוב המועסקים בחברות הממשלתיות עובדים במרכז הארץ.

יפעת סלע: למשל נמל אשדוד, הוא לא רלוונטי.

יפעת סלע: על פי רוב.

יפעת סלע: נמל חיפה הוא מאוד רלוונטי.

יפעת סלע: ולכן כשנראה עוד מעט נתונים השוואתיים, כאילו סוג של חברה מאוד דומה, ואז נראה חברה אחת שיש לה הרבה ייצוג לחברה הדרוזית וחברה שיש בה מעט.

עלי סלאלחה: דרוזים לא יכולים להתנייד?

יפעת סלע: העניין הוא מה אנשים רוצים.

יפעת סלע: לא אמרתי שהם לא יכולים לבוא.

עלי סלאלחה: אני מכיר הרבה אנשים שעובדים בנמל אשדוד, ואין להם בעיה.

יפעת סלע: אני לא אמרתי שיש בעיה.

יפעת סלע: שאלה אותי חברת הכנסת לגבי חסמים, אז אני חושבת שמיקום גיאוגרפי הוא סוג של חסם.

עלי סלאלחה: ברגע ששמים חסמים,

יפעת סלע: אני לא שמתי את החסם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני שאלתי אותה למה בעצם השיפור הוא מאוד גבוה אצל האתיופים לעומת השיפור המאוד נמוך אצל הדרוזים.

עלי סלאלחה: הדרוזים יכולים לעשות כל דבר, ואין להם חסמים.

עלי סלאלחה: לא מרחק, ולא כלום.

עלי סלאלחה: הבן שלי עבד חמש שנים בבאר יעקב, אני גר בבית ג'אן.

עלי סלאלחה: עם משפחתו.

עלי סלאלחה: לא היה לו בעיה.

עלי סלאלחה: אנחנו לא נחכה שיעבירו לנו מפעלים ויעבירו לנו נמל לבית ג'אן.

עלי סלאלחה: אנחנו נלך לשם.

עלי סלאלחה: תתחילו לתפוס שהדרוזים נכנסו לעולם הרחב.

עלי סלאלחה: אנחנו כולנו במאה העשרים ואחד, וחיים את החיים האלה.

יפעת סלע: אנחנו רואים לעומת זאת שהשיפור בחברה הערבית הוא מאוד מאוד נמוך.

יפעת סלע: נמוך מידיי.

יפעת סלע: ולכן אני חושבת שחקיקה, שחברת הכנסת מקדמת, וכמובן גם משרד האוצר מצטרף אליה, היא חקיקה שהיא סופר חשובה.

יפעת סלע: כי אני מקווה שהיא חלק מהפתרון ותוציא אותנו מהבעיה.

יפעת סלע: היא עושה כמה דברים: אחד היא מייעדת משרות, ושתיים היא קובעת שבמשרות שהן דומות, כאשר מגיעים מועמדים דומים, יש העדפה לאוכלוסיית הייצוג ההולם.

יפעת סלע: עד היום זה לא היה לחברה הערבית.

יפעת סלע: וכאשר יהיה בעצם שינוי חוקי זה בעצם יחול על כלל האוכלוסיות המגוונות.

יפעת סלע: ולכן לדעתי אני צופה שהדבר הזה בסוף הוא יהיה, גם תיכף נראה את חבילת הגיוון הרכה יותר שרשות החברות מתכננת.

יפעת סלע: אבל גם אפשר לראות שזה הולך תנועת מלקחיים – חקיקה פלוס מגוון של פעולות שהן יותר התנהגותיות בתוך החברות, שתיכף נראה אותן.

יפעת סלע: ויחד עם זה אני חושבת שנוכל להביא לפתרון, למצב שכרגע הוא באמת לא מספיק טוב.

יפעת סלע: הבאתי פה את כלל הנתונים ההשוואתיים של 2016-2020, ואפשר לראות באמת, שמתי פה את הנתונים של יוצאי אתיופיה כדי להראות מה קורה כשיש חקיקה.

יפעת סלע: אפשר לראות באמת גם לגבי הדרוזים את השיפור, ואפשר לראות, בעצם זה מראה את הנתונים בצורה גרפית.

יפעת סלע: אני רוצה להגיד משהו באופן כללי על המועסקים בחברות הממשלתיות.

יפעת סלע: יש לנו כחמישים וחמישה אלף מועסקים.

יפעת סלע: כל שנה אנחנו מגייסים בערך שלושת אלפים איש.

יפעת סלע: צריך להגיד שרוב המגוייסים לחברות הממשלתיות הם מהנדסים, זו גם הזדמנות מאוד גדולה, וגם צריך להגיד שזה קריטריון.

יפעת סלע: ויש פה גם משהו שהוא נתון טוב שאומר, לגבי אחוז האקדמאים.

יפעת סלע: רציתם לדעת את זה, אז אנחנו רואים שבעצם הנתון שאני הצלחתי למצוא, אם מישהו מכיר נתון יותר מדוייק מזה, שכעשרים ושלושה אחוזים מהחברה הערבית הינם בעלי השכלה של לפחות שלוש עשרה שנות לימוד ומעלה.

יפעת סלע: לא ידעתי להגיד כמה בדיוק של אקדמאים, אני אשמח שתאירו את עיניי.

יפעת סלע: ובתוך החברות הממשלתיות אחוז המועסקים האקדמאים הוא כארבעים וארבעה אחוז.

יפעת סלע: מקרב החברה הערבית עשרים ושמונה אחוז מהמועסקים בחברה הערבית בחברות הממשלתיות הם אקדמאים.

יפעת סלע: זה נתון שהוא לא מושלם, אבל אני חושבת שזה נתון לא רע בכלל, וזה מתחיל להתקרב לארבעים וארבעה אחוז של כלל המועסקים בחברות הממשלתיות.

יפעת סלע: ציינו את זה פה, שחמישים אחוז מקרב המועסקים בחברות הממשלתיות הם בחברות הבטחוניות.

יפעת סלע: מה שגם לפעמים הוא חסם כניסה לחברה הערבית.

עלי סלאלחה: האם זה חסם לדרוזים, החברות הבטחוניות?

יפעת סלע: לא.

עלי סלאלחה: אז למה לא לקחתם דרוזים, אם ערבים זה חסם, תקחו דרוזים.

יפעת סלע: אני רוצה להראות את אותם נתונים במספרים, כדי שתוכלו לראות את המספרים, ולראות שבעצם אנחנו מדברים במספרים, כשאנחנו מדברים על אחוז בחברות הממשלתיות זה סדר גודל של חמש מאות איש.

יפעת סלע: כשמדברים על חמישים וחמישה אלף זה פחות או יותר המספר.

יפעת סלע: התנועה היא תנועה קטנה, ויחד עם זה אני חושבת שגם צריך להיות ריאלי בציפיות שלנו, שהמספרים לא יכולים פתאום לקפוץ.

יפעת סלע: כיוון שכפי שאמרתי מאויישים רק שלושת אלפים בשנה, פחות מעשרה אחוזים, ורובם מהנדסים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: במבט מהיר לנתונים שיש פה, שיעור הייצוג של הערבים בחברות ממשלתיות אני רואה שהוא בין 2019 ל-2020 לא ממש עלה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואני תוהה למה זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חסרים לי שני נתונים חשובים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אחד, התפלגות החברות לפי שיעור הערבים שקיימים בהן, וכמה חברות אין בכלל ערבים, ונתונים על ייצוג הערבים בחברות שהן לא בטחוניות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הבנו שבבטחוניות בלאו הכי זה לא קיים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: גם בדו"ח שלכם מ-2019 צויין שרשות החברות מתכוונת להגיע ליעד ייצוג של עשרה אחוז בחברות הממשלתיות הגדולות, והדירקטורים היו אמורים להראות תכניות כדי להגיע לשם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: מה קרה, והאם הוצגו התכניות.

יפעת סלע: השקף הבא זה לפי חברות, שאלתם אותנו גם לגבי בכירים, אז בכלל הבכירים בחברות הממשלתיות, יש בשנת 2020 כשבע מאות תשעים בכירים בכלל החברות הממשלתיות.

יפעת סלע: אפשר לראות ששיעור הנשים הוא נמוך יחסית, עומד על עשרים אחוז.

יפעת סלע: והייצוג של החברה הערבית וגם הדרוזית יש לנו חמישה בכירים מכל אחת מהחברות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני פשוט מתפלאה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מסתכלת על השורה הרביעית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בני העדה הדרוזית בכירים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: דיברנו על זה שמבחינת חסמים, מבחינה בטחונית, בחברות בטחוניות לא אמור להיות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואני מסתכלת על המספרים העלובים האלו, ואני לא מבינה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה פשוט, אני לא מבינה, למה, אם החסם של תעסוקה בחברות בטחוניות הוא חסם בפני שאר הערבים, אבל הוא לא אמור להיות בפני הערבים הדרוזים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: למה המספרים הם כל כך עלובים?

ג'ידא רינאוי-זועבי: לאורך שנים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה לשאול מה קורה בתוך החברות, איך מחייבים את החברות ככה שבעצם בסופו של דבר אנחנו נראה מספרים אחרים.

יפעת סלע: אז אני חוזרת לאותה הצעת חוק ולחקיקה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל זה לא מספיק, כי חוק צריך ליישם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: זה העניין.

יפעת סלע: אז אני אראה לך מה אנחנו מתכננים, באמצעות היו"רים של החברות הממשלתיות.

יפעת סלע: ואני גם אומרת, אני מחזירה את זה קצת לחברי הדירקטוריון, מתחילת השיחה שלנו.

יפעת סלע: כאשר בעצם חברי הדירקטוריון יהיו מחוייבים לדבר הזה, ויהיה לנו ייצוג קצת יותר טוב גם בדירקטוריונים, אז אני בטוחה שאם היו יושבים יותר אנשים מקרב החברה הערבית בדירקטוריונים, אז אני בטוחה שההשפעה של זה היתה דרמטית גם על העובדים ועל הייצוג שלהם.

יפעת סלע: ואני מקווה שכך יהיה לנו ברגע שייכנסו לנו יותר אנשים לדירקטוריונים, וברגע שאנחנו כולנו נהיה מוכוונים לדבר הזה.

יפעת סלע: בעצם בשלושה אמצעים.

יפעת סלע: אחד זה דירקטוריונים, שתיים זה חקיקה, שתחייב אותנו יותר.

יפעת סלע: ושלוש, הפעולות שהרשות מכוונת לעשות, ואני מציגה אותם עוד רגע.

יפעת סלע: זה לגבי הבכירים.

יפעת סלע: חברת הכנסת שאלה לגבי החברות עצמן.

יפעת סלע: יש פה את החברות משנת 2000.

יפעת סלע: פשוט אני עכשיו לקחתי את הקבוצה של הדרוזים, החברות העיקריות, החברות הגדולות.

יפעת סלע: ויש לנו בעצם 2015 מול 2020.

יפעת סלע: אז אפשר לראות לגבי כל אחת מהחברות, ואפשר לראות, לכן ציינתי את נמל חיפה קודם, שבנמל חיפה יש לנו יותר העסקה של דרוזים מאשר במקומות אחרים.

יפעת סלע: ואפשר לראות שיש לנו מקומות שבהם ב-2015 היה ייצוג מאוד מאוד נמוך.

יפעת סלע: אפשר לראות שבשנת 2020 נמל חיפה כמובן מוביל.

יפעת סלע: הראיתי את נמל חיפה לעומת נמל אשדוד, זו היתה הכוונה שלי.

יפעת סלע: ואנחנו יכולים לראות שבעצם יש לנו כמה חברות שזה מאוד מאוד בולט בהן, וחברות שהן בייצוג נמוך יותר.

יפעת סלע: באופן כללי נמוך משיעורם באוכלוסיה.

יפעת סלע: אפשר לראות שהחברה הבולטת ביותר זו החברה למתנ"סים.

יפעת סלע: החברה לאיכות הסביבה יושבת דווקא בדרום, וחברת דואר ישראל, אלה החברות הבולטות בהקשר הזה.

יפעת סלע: וב-2020 אני מניחה שהמצב ממשיך להיות דומה.

יפעת סלע: ואנחנו רואים בעצם שהנתונים הם כפי שראינו מההתחלה, אין שינוי דרמטי, וכמובן ששיעור הייצוג באופן כללי הוא נמוך באופן משמעותי.

יפעת סלע: לא רק נמוך, נמוך באופן משמעותי.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בואי נעבור לנושא של ההצעות שלכם לפעולות.

יפעת סלע: בדיוק הגעתי לפתרון, ולא רק לבעיה.

יפעת סלע: אז הפתרון כפי שאמרנו מורכב מחקיקה, מהלך גיוון, וב-2022 למעשה אנחנו כבר, עוד לפני שהוועדה הזאת התכנסה, הדבר הזה הוא מאוד חשוב לנו.

יפעת סלע: אני גם אגיד, באופן אישי הוא מאוד חשוב לי.

יפעת סלע: ובעצם החלטנו לשים חזון לנושא הזה ברשות החברות, כתבנו אותו כבר ב-2021, בסוף 2021, כאשר נכנס ממלא מקום מנהל רשות החברות הממשלתיות, שהוא גם מנכ"ל האוצר, רם בלניקוב.

יפעת סלע: בעצם כינסנו את כל היו"רים, המפגש הראשון של היו"רים בחברות הממשלתיות עסק כולו בגיוון.

יפעת סלע: והחלטנו גם להטמיע בתכנית העבודה של 2022 יעדי גיוון שאפתניים בחברות, כחלק מיעדי החברה.

יפעת סלע: ולעמוד על זה שהדירקטוריונים יתייחסו לנושא הזה.

יפעת סלע: אנחנו החלטנו להקים, כתבנו קול קורא, בכל חברה בעצם ממונה ממונה גיוון אצלה.

יפעת סלע: הממונה גיוון חייב לקבל הסמכה כממונה גיוון.

יפעת סלע: חייב להיות תחת האחריות של הסמנכ"ל משאבי אנוש, לאותם ממוני גיוון אנחנו מקיימים קורס הכשרה, בשיתוף עם זרוע עבודה ועם המשרד לשיוויון חברתי.

יפעת סלע: ואנחנו גם עושים שיתופי פעולה, לא רק עם הגורמים הממשלתיים אלא גם עם החברה האזרחית כמובן, על מנת בעצם לייצר גם שינוי הסתגלותי וגם תרבותי בתוך חברות.

יפעת סלע: זו הסיסמה שתבענו לפעילות שלנו: גיוון טוב לחברה שלנו.

יפעת סלע: בדיוק כמו שחברת הכנסת אימאן אמרה קודם, טוב לחברה שלנו בשתי המשמעויות.

יפעת סלע: זה המונח שתבענו אותו למהלך שלנו.

יפעת סלע: אני מראה לכם את החזון: לטובת קידום החברות הממשלתיות, והחברה הישראלית.

יפעת סלע: רשות החברות תקים תשתית ורשת מקצועית שתסייע בהטמעת תרבות ארגונית מכלילה, לשילוב וקידום אוכלוסיות מגוונות בחברות, לרבות בתפקידים הבכירים.

יפעת סלע: ממש כל מילה פה נבחרה בפינצטה.

יפעת סלע: ואני מראה, זה היה כנס היו"רים, רם, ממלא מקום מנהל רשות החברות הוא זה שפתח אותו, הוביל אותו, נשאר כמובן עד סופו ועסק בנושאים האלה.

יפעת סלע: הבאנו גם דוגמאות מהמגזר העסקי, גם נציגות מהממשלה שתיתן נתונים, ולקחנו את זה על מנת שיו"רים, עוד לפני שנכתבות בעצם תכניות עבודה ל-2022, תהיה התייחסות לדבר הזה.

יפעת סלע: את אותם נתונים שאתם ראיתם פה עכשיו גם הם ראו בשביל להבין את המצב.

יפעת סלע: גם את זה כל היו"רים וההנהלות ראו.

יפעת סלע: אחר כך עשינו כנס סמנכ"לי משאבי אנוש, כדי להסביר להם שגיוון והכלה אי אפשר לעשות אם אין מחוייבות של ההנהלה.

יפעת סלע: אם אין יעדים מדידים ואם אין לנו ממונה שהאחריות היא אחריות שלו.

יפעת סלע: זו הדרך היחידה לקדם גיוון והכלה, וזו הדרך היחידה שתוכל להביא תוצאות.

יפעת סלע: והנה חבילת הגיוון, גם את זה הם ראו, כל חברה בעצם הראינו להם שהחברות יוכלו לקבל מאיתנו חבילה שכוללת גם בניית רשת, קורס, קורסי הכשרה, חיבור למינהל אוכלוסיות ולמשרד לשינוי חברתי.

יפעת סלע: חיבור לארגונים התנדבותיים, ולהתאים בעצם לכל חברה את התכנית עבודה שלה, כי לא דומה חברה אחת לחברה השנייה.

יפעת סלע: וגם לתמרץ אותם ככל שניתן על הדבר הזה.

יפעת סלע: תודה רבה.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, תודה על המצגת.

אימאן ח'טיב יאסין: האמת, הנתונים לא מפתיעים בכלל.

אימאן ח'טיב יאסין: וממשיך להיות כואב לראות שוב את זה, בעיניים, ולא רק להרגיש את זה ולדעת את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: וכן הגיע הזמן באמת לעשות שינוי מהותי בכל הסיפור הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: כי אני חושבת שיש קשר ישיר בין מה שקורה בתוך החברה הערבית, לבין הייצוג של החברה הערבית, כולל הדרוזית, הצ'רקסית, כולנו ערבים, ככה אני יוצאת מנקודת הנחה, ולכן אני אומרת החברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: כולנו ערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: כולנו ערבים.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני חושבת שיש צורך באמת בלעשות תיקון מהותי, ולדבר על אחוז מתאים, ותואם לאחוז שלנו בתוך החברה הישראלית.

אימאן ח'טיב יאסין: כי אם לא, הקשר של מצב החברה הערבית יישאר.

אימאן ח'טיב יאסין: הקשר בינו לבין המעמד לבין המצב הסוציו-אקונומי לבין ההתקדמות של כלל החברה, יישאר במקום נמוך.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני חושבת שהפעם באמת צריך לא להחטיא את המטרה, ולקחת את כל החבילה, בהסתכלות כוללת, ולשים דגש גם על הנושא המגדרי, במקום של המינויים שצריכים לבוא עכשיו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מתפלאת על האחוזים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מכירה מקרוב, ממקום מאוד אישי, אנשים שיש להם תארים, שעברו קורס דירקטורים, שתרמו ועבדו בתפקידים ציבוריים בתוך החברה הערבית, והגישו בשנים עברו לנבחרת של הדירקטורים, ופשוט אפילו לא התקבלו.

אימאן ח'טיב יאסין: אמרו להם כאילו לא מתאים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני סיפרתי על עצמי.

אימאן ח'טיב יאסין: כאילו מפליא.

אימאן ח'טיב יאסין: מפליא, באמת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אדבר גם על עצמי.

אימאן ח'טיב יאסין: ואני מכירה עוד.

אימאן ח'טיב יאסין: ממקום של צניעות, באמת.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהסיפור הזה כאילו שאין אנשים מתאימים, או שאין אנשים שניגשים, זה סיפור הזוי.

אימאן ח'טיב יאסין: ואגב החוק שלי בנדון יעלה היום.

אימאן ח'טיב יאסין: הוא מזמן מונח, אבל רק היום יגיע התור שלו.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת חשוב מאוד שהפעם אנחנו ניתן תשובה אמיתית.

אימאן ח'טיב יאסין: לא יגידו לנו בשנה הבאה כאילו עשינו את זה בשנה שעברה, לא צריך לפתוח את זה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רואים כבר כמה שנים כאילו מגיעים לנקודה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אם כבר הגענו, אז באמת שתהיה התייחסות רצינית לנושא, במיוחד, אנחנו ברגע מכונן, בתקופה הזאת, שיש את הנושא שרק עכשיו הסתיימה ההרשמה, ויש צורך, צריך לפעול כדי שהדבר הזה באמת ייפתר.

אימאן ח'טיב יאסין: לא לשם כאילו שאנשים יהיו במקומות, אלא בשם המהות.

אימאן ח'טיב יאסין: והמשמעות של היותם, והיותם במקומות.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חבר הכנסת סלאלחה, בבקשה.

עלי סלאלחה: חברים, קודם כל יש ועדה שבודקת מינויים, בראשות שופט נדמה לי, שהוועדה הזו אין בה אף ערבי.

עלי סלאלחה: וחשוב שיהיה שם נציג ערבי, לא חשוב אם הוא מוסלמי, דרוזי, נוצרי, צ'רקסי, אבל חייב שיהיה שם מישהו שיעמוד על המשמר.

עלי סלאלחה: ובזה אנחנו יכולים לזכות שיהיה לנו מינויים ראויים, בסדר גודל שמתאים לחברה הערבית המגוונת.

עלי סלאלחה: אין לי בעיה, אני תמיד אמרתי את זה, אני גאה בלאום שלי.

עלי סלאלחה: אין לי בעיה עם זה.

עלי סלאלחה: אבל, חברים, אני אומר לכם, מהניסיון שלי, אנחנו נופלים בין הכסאות.

עלי סלאלחה: ולכן אני מבליט את הנושא הזה של החברה הדרוזית.

עלי סלאלחה: היהודים רואים אותנו ערבים, הערבים רואים אותנו יהודים, ואז אנחנו נופלים בין הכסאות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הגזמת, הערבים לא רואים את הדרוזים יהודים.

עלי סלאלחה: אני לא רוצה להיות שם, אני רוצה להיות חלק פעיל ונותן ותורם למדינה הזו, ואני רוצה לקבל את התמורה המגיעה לי.

עלי סלאלחה: ולכן אני תמיד אגיד, היות וצריך לעמוד על המשמר, מהביקורים שלי הרבים, תוך חצי שנה כחבר כנסת, מצאתי שבכל המקומות הדרוזים כמעט ולא קיימים.

עלי סלאלחה: היה לי ויש לי כל כך הרבה פניות מבני החברה הדרוזית, שאומרים אנחנו הגשנו, רצינו, בדקנו, ואנחנו החוצה ואחרים בפנים.

עלי סלאלחה: אני רוצה לעמוד על המשמר.

עלי סלאלחה: לעמוד לטובת החברה המוחלשת, ואנחנו חברה מוחלשת, שבעים ושלוש שנים קיבלנו מלים יפות, קיבלנו הבטחות, אחינו בברית חיים וברית דמים.

עלי סלאלחה: בסוף מה קיבלנו למעשה – כלום.

עלי סלאלחה: אמרתי לך, ואני עכשיו אומר את זה, אנחנו חיים במאה העשרים ואחד.

עלי סלאלחה: אני היית מנהל בית ספר מקיף בית ג'אן כשהבאתי אותו להיות מקום ראשון במדינת ישראל.

עלי סלאלחה: אז יש לנו את היכולת.

עלי סלאלחה: היום מבית ג'אן יש יותר מאלפיים חמש מאות אקדמאים.

עלי סלאלחה: ושאר הכפרים אותו הדבר.

עלי סלאלחה: אחוז ההצלחה של הבגרות במדינת ישראל, של המגזר והחברה הדרוזית הוא שבעים ואחד אחוז, כאשר היהודים שבעים אחוז.

עלי סלאלחה: אנחנו היינו מקום אחד מעל המגזר הבדואי, היום אנחנו מקום ראשון במדינת לישראל.

עלי סלאלחה: בבית ז'אן יש שש מאות חמישים סטודנטים שלומדים בכל האוניברסיטאות במדינת ישראל והמכללות.

עלי סלאלחה: לא חסר לנו.

עלי סלאלחה: חסר לנו פה אחד שידבר בשמם, ואני הפה הזה, ולא מתבייש מאף אחד.

עלי סלאלחה: ואנחנו רוצים ועומדים על הזכויות שלנו, ולא נוותר לאף אחד.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: חברת הכנסת רות וסרמן לנדאו, בבקשה.

רות וסרמן לנדה: בוקר טוב לכולם, אני מרגישה שאני צריכה קצת עוד לשמוע, אני רק נכנסתי, אז תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: נמצא אתנו חיים זהבי, מנהל המחלקה לדירקטוריונים, הסתדרות העובדים החדשה.

חיים זהבי: אני מודה לוועדה שנתנה לי את הזכות להופיע פה ולהציג לפחות את העמדה ההסתדרותית בכל הנוגע לייצוג עובדים בדירקטוריון.

חיים זהבי: התקנות שאיתן אנחנו עובדים תוקנו ב-1977, ומאז לא חלו בהן שינויים.

חיים זהבי: אנחנו עובדים לא מעט, הגשנו בקשות והצעות לשינוי התקנות.

חיים זהבי: בתוך התקנות נקבעו כללים איך מגישים מועמדות לדירקטור מקרב העובדים.

חיים זהבי: ונקבע שמי שרוצה להגיש מועמדות מקרב העובדים חייב להשיג עשרה אחוז תמיכה מקרב העובדים, ועם הזכות הזאת הוא ניגש לוועדת הבחירות, וועדת הבחירות ברגע שהיא מאשרת שהוא עומד בקריטריונים הוא עומד לבחירה.

חיים זהבי: ששת המועמדים שקיבלו את מירב הקולות הם הולכים לשרים הנוגעים בדבר, ושם זה תלוי בשרים, תלוי בדרך כלל בשר ובמשרד האוצר, שזה המשרד האחראי על רשות החברות.

חיים זהבי: אני רוצה לציין בצער שאני נמצא עשרים ושתיים שנה בתפקיד, ובסך הכל היתה חברת דירקטוריון אחת בחברה לחינוך ימי בישראל.

חיים זהבי: עכשיו קיבלתי הודעה שמונה נציג חברת תעבורה ימית בחיפה.

חיים זהבי: אני עדיין לא ראיתי את המינוי, למרות שקיבלתי הודעה די מוסמכת.

חיים זהבי: אבל הדברים מעוכבים.

חיים זהבי: עצוב מאוד.

חיים זהבי: אנחנו בהסתדרות, אני הצעתי כבר, אני חושב שזה רעיון טוב, מכיוון שמדובר, אנחנו צריכים לעשות העדפה מתקנת, אני אציע שהרף שייקבע לדירקטור נציג מהמגזר הערבי, שהוא לא יצטרך להשיג עשרה אחוז, הוא יצטרך להשיג חמישה אחוז.

חיים זהבי: אני חושב שזו הצעה שיכולה לעבוד.

חיים זהבי: דירקטור שרוצה להגיש מקרב העובדים, אם הוא שייך למגזר הערבי, יצטרך להשיג חמישה אחוז מקולות העובדים.

חיים זהבי: יהיה לו הרבה יותר קל.

חיים זהבי: וגם להיכנס לפאנל.

חיים זהבי: לפאנל, לפי התקנות, השר איננו מחוייב למידרוג, מי ראשון שני, או שלישי.

חיים זהבי: אנחנו בהסתדרות מאוד רוצים שיכבדו את רצון העובדים.

חיים זהבי: אבל אם מדובר בחברה הערבית, ותהיה העדפה מתקנת לחברה הערבית, אנחנו בנושא הזה רואים בצורה חיובית.

חיים זהבי: אני לא מקבל את העובדה הזאת, שאומרים נבחרה אישה, ונבחרה מקום רביעי או מקום חמישי, ניתן לאישה.

חיים זהבי: כי פה יש לשרים זכות לעשות מה שהם רוצים בהקצבה שיש להם.

חיים זהבי: ולגבי המגזר הערבי, אני חושב שבנושא הזה אנחנו מבינים את הרעיון, ואם אנחנו נצא למשא ומתן עם רשות החברות להתאים את התקנות למציאות שהשתנתה, אנחנו נציע הצעה שמי שמהמגזר הערבי מועמד, יצטרך להשיג רק חמישה אחוז.

חיים זהבי: אני חושב שזה רעיון וכיוון נכון.

אמנון בארי סוליציאנו: תודה על הדיון החשוב והנושא שאת דוחפת בכזה מרץ.

אמנון בארי סוליציאנו: אלה בדיוק החומרים שמהם עשויים שיוויון ושותפות בין יהודים וערבים.

אמנון בארי סוליציאנו: צריך להאיר את הפינות האפלות האלה, ותודה לך.

אמנון בארי סוליציאנו: תראו, מה הנזק של הייצוג המחפיר הזה, של ערבים, בכל הרמות בתאגידים ובחברות הממשלתיות, גם דירקטוריונים וגם עובדים.

אמנון בארי סוליציאנו: הנזק הוא, דבר ראשון, החברות האלה עוסקות בתשתיות, בחינוך, בתחבורה, בדיור.

אמנון בארי סוליציאנו: הדברים שבדיוק מהם הכי סובלת החברה הערבית בישראל.

אמנון בארי סוליציאנו: ואין שם מי שיישב סביב השולחן, ויידע להצביע על הקשיים ועל הכשלים ועל הצרכים ועל רעיונות ועל מה בעצם צריך לעשות.

אמנון בארי סוליציאנו: וככה הקיפוח הזה של האוכלוסיה הערבית מנציח את עצמו גם בחברות הממשלתיות.

אמנון בארי סוליציאנו: וגם מדובר פה על נזק במובן של תעסוקה.

אמנון בארי סוליציאנו: תראו, עשרים אחוז מחמישים וחמישה אלף עובדים זה כמות עבודה של משרות, שהחברה הערבי, שוב פעם, היא לא משופעת בהזדמנויות תעסוקה.

אמנון בארי סוליציאנו: וכאן ההזדמנות הזאת נגזלת גם מהחברה הערבית.

אמנון בארי סוליציאנו: ולכן התיקון פה צריך להיות תיקון כפול.

אמנון בארי סוליציאנו: אנחנו ביוזמות אברהם גרסנו וגורסים שמלכתחילה היו צריכים להחיל את חובת הייצוג ההולם, את הרף שהמדינה קבעה למשרדי הממשלה, גם על החברות הממשלתיות.

אמנון בארי סוליציאנו: הרי החברות האלה הם זרוע של המדינה.

אמנון בארי סוליציאנו: אין שום סיבה מהותית, אמיתית, להחריג אותן.

אמנון בארי סוליציאנו: ולדעתנו מה שצריך לעשות עכשיו, ומוטב מאוחר, זה באמת לקבוע חובה של עשרה אחוז, לפחות עשרה אחוז בתוך חמש שנים, עשרים אחוז בתוך עשר שנים.

אמנון בארי סוליציאנו: צריך להגיע ליעד הזה.

אמנון בארי סוליציאנו: כמובן שהמספרים המגוחכים שאנחנו ראינו שם, אחד נקודה משהו אחוז, או אם תרצו המספר של שיעור העובדים הבכירים, הוא מספר את הסיפור אני חושב, אפס נקודה אפס שש אחוז מהעובדים הבכירים בחברות האלה הם ערבים.

אמנון בארי סוליציאנו: זו חרפה שאין כדוגמתה, וצריך לתקן את זה.

אמנון בארי סוליציאנו: החדשות הטובות זה שזה נמצא על סדר היום שלכם.

אמנון בארי סוליציאנו: אז נעשה, נראה שיש פה איזה שהם ניצנים של הכרה בצורך לשנות.

אמנון בארי סוליציאנו: אבל בכל אופן לדעתנו צריך לחוקק כמה שיותר מהר, ולתת שיניים בידי המדינה.

אמנון בארי סוליציאנו: המדינה גם צריכה לאכוף את ההחלטות הללו.

אמנון בארי סוליציאנו: וצריכות להינקט סנקציות משמעותיות נגד גופים ממשלתיים, גם משרדי ממשלה וגם חברות שלא יעמדו ביעד.

אמנון בארי סוליציאנו: חייבת להיות פה סנקציה, כדי שהם ישלמו מחיר, ושיהיה להם תמריץ ממשי לעמוד ביעדים הללו.

אמנון בארי סוליציאנו: תודה רבה.

עלי סלאלחה: איפה אנחנו נופלים, כאשר מדברים החברה הערבית כולם הולכים לאן שהחברה המוסלמית, שהם הרוב, אין לי בעיה עם זה.

עלי סלאלחה: אבל אנחנו נשכחים, ולא לוקחים אותנו בחשבון, כתוצאה מהתודעה ...

אמנון בארי סוליציאנו: אצלנו אתם לא נשכחים, אתם חלק מהחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו עוברים כעת לגב' אורלי לוטן, נציגת הממ"מ.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בבקשה.

אורלי לוטן: מעבר לשאלות הנתונים, שאני לא בטוחה שנתנו להם מענה בשקף שהציגו, על כמה חברות, התייחסו לדעתי רק לחברות הממשלתיות העיקריות.

אורלי לוטן: השאלה שלי, אם אני זוכרת נכון, בהוראות שמתייחסות לייצוג הולם של נשים בדירקטוריונים, של החברות, יש איזה שהוא מנגנון, שאם רשות החברות הממשלתיות רואה שהשר מבקש למנות דירקטור ואין באותו דירקטוריון את עקרון הייצוג הולם הוא מפנה את תשומת לבו של השר לזה, ומבקש לנקוט איזו שהיא פעולה בנושא.

אורלי לוטן: השאלה האם יש משהו כזה גם בהקשר של קבוצות הייצוג האחרות, בפרט כרגע בהתייחס לחברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ניתן את הזמן בסוף להגיב ולסכם על כל השאלות וההערות שיעלו.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני מבקשת לתת את רשות הדיבור לוסים חוסרי, רכז ייצוג הולם לאזרחים הערבים.

וסים חוסרי: שלום לכם, בוקר טוב.

וסים חוסרי: שמי וסים חוסרי, ממרכז קשרי כנסת וממשל, וגם ייצוג הולם של האזרחים הערבים בשירות הציבורי, ובכלל בשירות המדינה.

וסים חוסרי: אני את האמת שמעתי, אנחנו מכירים את הנתונים האלה, ונדמה לי שאנחנו עומדים באותה נקודת זמן שעמדנו בה בשנת 2000, כשנעשה תיקון בחוק שירות המדינה מינויים, ושם הוטמעה חובת הייצוג ההולם.

וסים חוסרי: אבל תראו את המצב הזה, היום אחרי עשרים שנה, מהטמעת החובה של הייצוג ההולם, ותראו את המצב ואת הנתונים בכל מה שקשור לעובדים במשרדים ממשלתיים, וגם לעובדים בכירים במשרדים ממשלתיים.

וסים חוסרי: אנחנו חושבים בסיכוי שזה צעד טוב להטמיע את החובה בחקיקה, אבל לצד זה חייבים גם להבטיח כלי מדיניות, שגם יטפלו בחסמים, גם החסם הגיאוגרפי וגם חסמים מבניים אחרים, שהם גם חסמי כניסה אבל גם חסמי שילוב ושימור עובדים ערבים בקרב הדרגים האלה.

וסים חוסרי: זה מה שקשור בעובדים בחברות ממשלתיות.

וסים חוסרי: בכל מה שקשור בדירקטורים, השאלה עכשיו מה עושים הלאה, לקראת הסבב הבא.

וסים חוסרי: אני מציע להקצות לזה דיון ומחשבה נוספת, גם דיון בוועדה וגם בתהליכים בין משרדיים שיקרו בין ארגוני חברה אזרחית, הציבור הערבי והפקידות המקצועית, כדי להטמיע גם חובה חוקית שנוכל ליישם אותה.

וסים חוסרי: זה מה שרציתי להגיד בענינים האלה.

וסים חוסרי: ואנחנו נמשיך לעקוב וגם לשתף אתכם בהמלצות שלנו לגבי התגברות על חסמי כניסה וכן חסמי התקדמות ושימור.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אנחנו עוברים כעת אל יונתן פז, מהרשות לפיתוח כלכלי של החברה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית.

יונתן פז: בוקר טוב, תודה על ההזדמנות.

יונתן פז: אני רק רוצה לציין שבהחלטת ממשלה 550, החלטת החומש לחברה הערבית, ישנו פרק שעוסק בגיוון תעסוקתי.

יונתן פז: זהו הפרק הראשון בהחלטת החומש הנותן תשומת לב לנושא הזה.

יונתן פז: ובתוכו סעיף שבעצם מנחה את משרד האוצר להביא את תזכיר החוק שדובר עליו בתחילת הדיון.

יונתן פז: אנחנו, כפי שציינה יפעת סלע עובדים בשיתוף פעולה צמוד עם רשות החברות.

יונתן פז: גם לקדם את תזכיר החוק החשוב, ובמובן הזה ליישם את החלטת הממשלה, וגם, וזה נושא קריטי, לייצר את הכתלים התומכים מלמטה, כדי לאפשר לחקיקה הזאת להיות אפקטיבית.

יונתן פז: וכפי שהנתונים מדגימים, יש באמת צורך בפעולות משמעותיות כדי לתמוך בהצלחה של החקיקה החשובה הזו.

יונתן פז: תודה רבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה.

עלי סלאלחה: התקופה שהיתה אמורה לאפשר להרשם, למי שרוצה להיות חבר דירקטוריון, הסתיימה בשלושים ואחד בינואר.

עלי סלאלחה: אני מהוועדה מבקש להאריך את התקופה הזו ולתת אפשרות למי שרוצה להצטרף לנושא הזה.

עלי סלאלחה: בעוד חודש, לפחות.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לפני השלושים ואחד בינואר אני ביקשתי בשאילתא שהפניתי לשר חאמד עמאר להאריך את הקול קורא, ולצערי זה לא התאפשר.

עלי סלאלחה: אני מבקש שבשם הוועדה אנחנו נבקש להאריך את זה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל זה כבר הסתיים, והם כבר התחילו את השלב של המיונים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז אנחנו בבקשה עוברים כעת לסיכומים של גב' יפעת סלע.

ג'ידא רינאוי-זועבי: בבקשה.

יפעת סלע: אני רק אומרת לגבי הבקשה האחרונה שעלתה, שאני חושבת שכבר כי שראינו פה, פנו לנבחרת בחודש הזה יותר מפי שתיים, קרוב לשבע מאות אנשים מהחברה הערבית.

יפעת סלע: ואני בטוחה שביניהם אנחנו נמצא נשים וגברים, תשאלו את חסאן ואת יונתן.

יפעת סלע: אני כל הזמן שלחתי להם את זה בווטסאפ, ועשינו מודעה בערבית, ועשינו פרסום בכלי התקשורת הערבים.

יפעת סלע: והיו ראיונות במדיה, עובדת רשות החברות הממשלתיות השתתפה גם בתכנית רדיו, גם עלתה לזום איתנו.

יפעת סלע: השרים מחכים כבר לרשימה הזאת, ואני שמחה שיש לנו הרבה מאוד אנשים שניגשו, ואני בטוחה שנמצא בקרב האנשים שניגשו אנשים מתאימים.

יפעת סלע: אני רוצה להתייחס לשאלה של אורלי אלמגור, ששאלה לגבי מה קורה בוועדה.

יפעת סלע: אז התשובה היא כן, גם לגבי נשים, וגם לגבי נציג של החברה הערבית, בכל חברה ממשלתית, השופטת בלהה גילאור, שהיא יושבת ראש ועדת המינויים, כותבת בהחלטה שלה לשרים שהם לא יוכלו להמשיך למנות, בשום לב לעובדה שאתם לא מגיעים לייצוג הולם, וזה מצויין בהחלטה שהיא שולחת לשר, ושכאשר הוא יעשה את המינוי הבא הוא יצטרך לתת את הדעת לחוסר ייצוג הולם.

יפעת סלע: בעצם כפי שאמרה אורלי, ולאור החוק אנחנו חייבים שיהיה לנו בכל דירקטוריון חמישים אחוז גברים, וחמישים אחוז נשים.

יפעת סלע: זאת החלטת ממשלה.

יפעת סלע: ויש גם החלטת ממשלה שקובעת שיהיה נציג מהחברה הערבית בכל אחת מהחברות.

יפעת סלע: זה אומר שכאשר עולה חברה, או עולה מינוי לוועדת המנויים, השופטת, כאשר היא כותבת לשר את ההחלטה, אני מזכירה שהשר הוא זה שממונה, היא כותבת לשר או לשרה,

ג'ידא רינאוי-זועבי: אז היא לא כותבת את ההחלטה, היא כותבת חוות דעת בעצם, או המלצה.

יפעת סלע: היא כותבת את החלטת הוועדה.

יפעת סלע: ובהחלטת הוועדה כתוב שיש לשים לב שאין ייצוג הולם בחברה.

יפעת סלע: אי אפשר למלא מאה אחוז מהחברים בדירקטוריונים, אין לנו חמישים אחוז נשים, אי אפשר להגיע למצב שיהיה לנו רק גברים בחברה, או שיש מאה אחוז מהמנויים ואין נציג של החברה הערבית.

יפעת סלע: לא יכול להיות.

יפעת סלע: ואנחנו כן, והזכיר את זה יונתן, גם מדברים על לתת כלים, להתריע קודם.

יפעת סלע: לא להגיע למועמד האחרון, אלא לעשות את זה הרבה קודם, ונכתוב כבר קודם בהחלטה לשר, אנחנו מסבים את תשומת לבך או תשומת לבך, שאתה חייב או חייבת למנות חמישים אחוז נשים, ונציג מהחברה הערבית.

יפעת סלע: אני חושבת שבאופן כללי אנחנו על זה.

יפעת סלע: אנחנו מבינים, גם אנחנו רואים את הנתונים, אנחנו רוצים לשנות אותם.

יפעת סלע: ואני חושבת שהכלים המשולבים של חקיקה מלמעלה, שתשפיע גם על ההעדפה, כאשר יש משרות, וגם כאשר יש לנו משרות מיועדות לאוכלוסיות הגיוון.

יפעת סלע: שראינו שזה עובד, לגבי חלק מהקבוצות.

יפעת סלע: וגם על הדירקטוריונים, שישפיעו, כפי שכבר אמרו חברי הכנסת והאורחים, ישפיעו על איך זה ייראה בתוך החברה, איך נראה תוצאות טובות יותר.

יפעת סלע: וצריך להיות ריאליים רק בציפיות שלנו, כיוון שהחברות, כפי שאמרתי, בסוף זה נכון שהחברות הן חברות ממשלתיות, אבל זה באמת יצור מאוד מיוחד, שהן גם חברות עסקיות, סעיף 4.א, וגם ממשלתיות.

יפעת סלע: הן גם וגם, ואנחנו צריכים את התנאים המצטברים.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאת אומרת נציג אחד ערבי, כמה בדרך כלל יש חברי דירקטוריון בממוצע?

יפעת סלע: זה תלוי בגודל החברה.

יפעת סלע: זה הלך בדרך כלל או שבע או תשע או שתים עשרה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מבינה, תסתכלי על האבסורד הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: מצד אחד אתם אומרים חמישים אחוז נשים, חמישים אחוז גברים.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל חייב להיות אחד ערבי.

יפעת סלע: אז התשובה שלי היא כזאת, חיים גם יושב לצידך, חברי הדירקטוריונים שבע, תשע או שנים עשר, זה לא רק של נציגי ציבור.

יפעת סלע: הנציגים בדירקטוריונים הם יכולים גם עובדי החברה, כל חברה שיש בה נציגי עובדים.

יפעת סלע: אם לצורך העניין מקרב העובדים, אנחנו בעצם יש לנו התחייבות,

אימאן ח'טיב יאסין: אז אם יש אחד, לא צריך יותר להוסיף?

יפעת סלע: לא, זה מינימום.

יפעת סלע: תמיד חייב להיות אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזו הבעיה שמינימום יש אחד, ובסוף הקביעה שזה אחד.

יפעת סלע: אני אומרת לך מה החובה, ומה אנחנו רוצים לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מדברת על המציאות.

אימאן ח'טיב יאסין: למשל, אני מנהלת מתנ"ס עשרים שנה, לשעבר.

אימאן ח'טיב יאסין: ודאגנו באמת לנושא הזה, במיוחד בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: דיברו על ייצוג הולם לנשים, לפחות אחת.

אימאן ח'טיב יאסין: אז היו לנו כמה שיש בהם לפחות אחת, והשאר בכלל.

אימאן ח'טיב יאסין: בודדים שהיו להם שתיים או שלוש נשים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אני חושבת שהסמנטיקה, המלים, כאילו בסופו של יום קובעים שזה הרף, ולכן צריך להתייחס לזה אחרת, ולתת מקום ומספר אחר, ולא ייצוג הולם מינימום אחד.

אימאן ח'טיב יאסין: אז אנחנו, כדי לצאת ידי חובה, נשים את האחד הזה וזהו.

אימאן ח'טיב יאסין: אם שמו גם.

אימאן ח'טיב יאסין: ולכן אני אמרתי, הקביעה עצמה, שצריך לשנות אותה, ולהסתכל עליה בצורה אחרת.

אימאן ח'טיב יאסין: מלכתחילה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אבל אימאן, יכול להיות שאנחנו נוכל בחקיקה לשנות, ולדרוש שזה לא יהיה אחד.

רות וסרמן לנדה: אני מתקשה להבין את הטיעון הזה, זאת אומרת אני פה בגלל שמאוד אכפת לי, ואני חושבת שצריך ייצוג הולם חד משמעית, להגביר אותו וגם לעגן אותו.

רות וסרמן לנדה: כי זה לא תמיד ברור מאליו לכולם.

רות וסרמן לנדה: זה נכון למשק וזה נכון לחברה הישראלית.

רות וסרמן לנדה: הטיעון הזה אבל, ככל שאני מכבדת אותו, ויכול להיות שמנצלים אותו, את הסיטואציה הזאת לרעה, אני לא יכולה להבין איך אפשר לעשות אותו אחרת.

רות וסרמן לנדה: כלומר מבחינת המינימום הנדרש, האחד הזה, מתוך איקס.

רות וסרמן לנדה: נשים יש חמישים אחוז בחברה, באופן כללי.

רות וסרמן לנדה: אז ביחס לאחוז שלהן בחברה, אז אני יכולה להבין שיש איזו שהיא דרישה שהיא בסדר גודל אחר.

רות וסרמן לנדה: מבחינת האחוז, יכול להיות שזה צריך להיות דיפרנציאלי ומותאם.

רות וסרמן לנדה: יש חברות שחלק מהעובדים בהן ערבים.

רות וסרמן לנדה: ולכן צריך להיות מותאם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: יש במדיניות של ייצוג הולם, בעולם, ובמיוחד בארצות הברית ובאירופה, יש כלים שבהם המדינה יכולה להתערב ולהבטיח שלא נישאר במינימום הנדרש.

ג'ידא רינאוי-זועבי: ואז כל הנושא הזה של מה שנקרא, אני לא אוהבת את המונח של אפליה מתקנת, אבל ייצוג הולם, ככה שזה יהיה בחיוב ולא רק ברשות,

רות וסרמן לנדה: אבל רגע, ייצוג הולם, ואני מכירה היטב את הנוהג במדינות אנגלוסקסיות, אפשר לעגן באחד, אפשר לעגן בשתיים, זה תלוי, עוד פעם, ביחס של אוכלוסיה.

רות וסרמן לנדה: יחס של קבוצה מסויימת באוכלוסיה.

רות וסרמן לנדה: זה נהוג בכל העולם.

רות וסרמן לנדה: אבל לתת תמריצים לחברה, לעודד עוד נשים מהחברה הערבית, זה שונה מאשר לעגן ולחייב.

רות וסרמן לנדה: זה שונה.

רות וסרמן לנדה: אגב זה בעיניי יותר נכון.

רות וסרמן לנדה: זה לא תימרוץ שלילי, זה תימרוץ חיובי.

יפעת סלע: רק רציתי לומר שלמעשה יש לנו בדרך כלל, מתוך השבע, תשע, שתים עשרה, בדרך כלל יש לנו ארבעה נציגי ציבור.

יפעת סלע: דמיינו לעצמכם מצב, פשוט פרקטי, שתהיה חובה, אחד ערבי, אחד חרדי, אחד אדם עם מוגבות.

יפעת סלע: למעשה היכולת של השרים למנות אנשים היא תהיה מאוד מוגבלת.

יפעת סלע: ולכן המצב הוא כרגע שרק לגבי החברה הערבית יש החלטת ממשלה שקובעת אחד מהחברה הערבית.

יפעת סלע: אין החלטת ממשלה כזאת לגבי חרדים, אנשים עם מוגבלות, אין.

אימאן ח'טיב יאסין: חוץ מזה, האם יש התייחסות לחלוקה הגיאוגרפית של אותם אחוזים או מספרים?

רות וסרמן לנדה: רות וסרמן לנדה (כחול לבן): << אורח >> רווס << אורח >> הטיעון מתייחס לזה שיש ריכוזי אוכלוסיה בעיקר בקרב המיעוטים שזה יותר בפריפריה.

יפעת סלע: כן, התייחסנו לזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני רוצה כן להתייחס למשהו שאמרת קודם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אני לא בטוחה אם זה מדוייק, שאת אמרת שהשר לא רשאי להגיע למצב של דירקטורים בלי ערבים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: התייחסת קודם לזה שהשר לא רשאי להגיע למצב של דירקטורים בלי ערבים,

יפעת סלע: לא הזכרתי את השר בשום דרך.

יפעת סלע: אמרתי שהוועדה, שאי אפשר להגיע,

אימאן ח'טיב יאסין: כשדיברת על הוועדה עם השופטת שהיא מביאה לשר.

יפעת סלע: אמרתי שאי אפשר להגיע למיצוי הדירקטוריון, אי אפשר למלא את כלל הדירקטורים אם אין לנו ייצוג לנשים ואם אין לנו נציג של החברה הערבית.

ג'ידא רינאוי-זועבי: אם אין הערות או שאלות נוספות, ואם את סיימת את הדברים שלך, אני בזאת מציגה את החלטות הוועדה, שהתקבלו עם תום הישיבה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית מודה לחברי וחברות הכנסת, לנציגי הרשות לחברות ממשלתיות, ולכל המשתתפים והמשתתפות על השתתפותם בדיון ועל הסקירה שהביאו בפניה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הוועדה סבורה כי שילוב בני החברה הערבית בחברות הממשלתיות יביא לתועלת רבה לכלל החברה בישראל, ולחברה הערבית בפרט.

ג'ידא רינאוי-זועבי: הוועדה קוראת לראשות לחברות הממשלתיות:

ג'ידא רינאוי-זועבי: לבחון את הקריטריונים לקליטת עובדים ערבים בחברות ממשלתיות, את הליכי הגיוס ואת החסמים שבהם, ולפעול ביתר שאת להסרתם.

ג'ידא רינאוי-זועבי: להעביר לוועדה פילוח נבחרת הדירקטורים המומלצים לשרים לשנת 2022, כמה מתוכם מועמדים מהחברה הערבית, לאילו חברות ממשלתיות, כמה נשים וכמה גברים.

ג'ידא רינאוי-זועבי: להעביר לוועדה כיצד רשות החברות הממשלתיות מתכוונת ליישם את החוק לייצוג הולם לבני החברה הדרוזית והצ'רקסית הלכה למעשה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: לבחון הצעת ההסתדרות הכללית החדשה להורדת האחוז הנדרש של תמיכת העובדים למועמדות לדירקטורים מעשרה אחוז לחמישה אחוז, ולעדכן את הוועדה בהחלטת רשות החברות בנושא הזה.

ג'ידא רינאוי-זועבי: תודה רבה, תם הדיון בוועדה המיוחדת לענייני החברה הערבית.