ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 24, פרוטוקול מספר 179, 2022-01-23 10:00

גלעד קריב: בוקר טוב.

גלעד קריב: שבוע טוב לכל המתכנסים והמתכנסות.

גלעד קריב: תודה לכל מי שטרח ובאה לאולם הוועדה.

גלעד קריב: אנחנו מקיימים היום דיון בהצעת חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 11) (הארכת תוקף והוראות נוספות), התשפ"ב-2021, בתקווה שזה הדיון האחרון שלנו בהצעת החוק הממשלתית כאשר מחר בכוונתי להצביע הן על ההסתייגויות והן על הצעת החוק ולהעבירה למליאה לקריאה שנייה ושלישית בתקווה בנוסח הוועדה ללא הסתייגויות, ואם תתקבלנה הסתייגויות, עם ההסתייגויות ובכך להשלים את הטיפול של הוועדה בהכנת הצעת החוק החשובה, הייתי אומר אפילו האסטרטגית, שאנחנו עוסקים בה.

גלעד קריב: תודה לחבר הכנסת שמחה רוטמן שנמצא אתנו.

גלעד קריב: ממשרד הבריאות נמצאת חברתנו אילנה גנס ראש מטה בריאות הציבור, עורכת הדין אסתי ורהפטיג ועורכת הדין דנה נויפלד תצטרף בהמשך.

גלעד קריב: ממשרד המשפטים חברנו עורך הדין אייל זנדברג בדרכו לכאן ובינתיים אתנו דוקטור אולגה פרישמן.

גלעד קריב: ממשרד ראש הממשלה עורכת הדין יעל כהן.

גלעד קריב: נמצא אתנו חברנו שיבי פורמן, ראש מטה שר הרווחה והביטחון החברתי.

גלעד קריב: הצטרף אלינו חבר הכנסת בני בגין.

גלעד קריב: הצטרף אלינו גם צוות הייעוץ המשפטי של ועדת בריאות.

גלעד קריב: ברוכות הבאות.

גלעד קריב: חבריי וחברותיי, לפני שניגש לדיון עצמו, אני מבקש לומר שתי הערות שלא מן העניין והערה אחת קצרה מן העניין.

גלעד קריב: אני אחזור להערה מן המניין מחר יותר בהרחבה בפתח הדיון בו נצביע.

גלעד קריב: ראשית שתי הערות שלא מן המניין.

גלעד קריב: גם סוף השבוע האחרון עמד בסימן הכותרות המתפרסמות בתקשורת על השימוש שנעשה במשטרה בתוכנות האזנה-מעקב מתקדמות, תחקיר ה-BSO שהחל בעיתון כלכליסט.

גלעד קריב: אני לא ארחיב בנושא הזה עכשיו.

שמחה רוטמן: כבר דיברת על זה בטלפון והם שמעו.

גלעד קריב: אני מקווה שלא.

גלעד קריב: דיברנו על כך או הערנו על כך, גם אני וגם חברים וחברות אחרים בוועדה במסגרת דיוני השבוע הקודם.

גלעד קריב: הנושא בצורה משמעותית מאוד על סדר יומנו ואנחנו לא מתכוונים להעלים ממנו עין ולא לדחוק אותו לקרן זווית.

גלעד קריב: אני אציין שמחר מתקיים בוועדה לביטחון פנים בסוגיה הזאת.

גלעד קריב: במקביל ועדת הכנסת הולכת לאשר מחר את הקמת הוועדה המשותפת לוועדה שלנו ולוועדת חוץ וביטחון למעקב אחרי האזנות הסתר שמבוצעות על ידי שירות הביטחון הכללי.

גלעד קריב: זו ועדה שהקמתה מחויבת מחוק האזנות סתר.

גלעד קריב: הקמת הוועדה אמנם לא מתכתבת עם הנושא הספציפי של התחקיר שעסק במשטרה ולא בשירות הביטחון הכללי אבל אין ספק שזה חלק מאותו מערך של פיקוח פרלמנטרי על השימוש שעושים גופים חשובים מאוד – המשטרה ושירות הביטחון הכללי – בכלים שמחייבים פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אנחנו כבר קבענו לשבוע הבא דיון מעקב של הוועדה שלנו בנושא האזנות הסתר על ידי המשטרה.

גלעד קריב: אני מזכיר שהחוק קובע שהשר לביטחון פנים אחת לשנה חייב למסור דיווח לוועדה.

גלעד קריב: הוועדה הזאת, בשל צוק העתים הפוליטי בשנים האחרונות, לא התכנסה לדיון מעקב בדוחות שהעביר המשרד לביטחון פנים ואנחנו נקיים את הדיון בשבוע הבא.

גלעד קריב: הדיון הזה כמובן יתחיל בדוח הספציפי שמונח על שולחננו אבל אנחנו בהחלט ננצל אותו על מנת להמשיך את העיסוק בפרשה החשובה והמורכבת שמחייבת גם דיון פרלמנטרי אבל לא פחות מכך, ככל הנראה גם תיקוני חקיקה שנידרש אליהם.

גלעד קריב: במהלך השבוע הזה אנחנו מקיימים דיון נוסף בהצעת החוק הממשלתית בנושא פסלות ראיה שמתכתבת עם הסוגיה.

גלעד קריב: הנושא הזה בהחלט יהיה על שולחננו בשבועות הקרובים.

גלעד קריב: הדבר השני שאני מבקש לומר ואני בכוונה מנסח אותו בקפידה.

גלעד קריב: אני מקווה שהדבר משותף לכל מי שנמצא כאן בחדר.

גלעד קריב: התמונות שהגיעו משדותיו של הכפר בורין בערב שבת האחרון הן תמונות קשות מאוד ותמונות שצריכות להטריד בעיניי כל אזרח ואזרחית ישראלים.

גלעד קריב: התמונות הללו אינן יכולות להיות חלק משגרת היום הישראלית שלנו והדבר מחייב פעולה.

גלעד קריב: הדבר מחייב פעולה של רשויות אכיפת החוק, הדבר מחייב פעולה של משרדי הממשלה הרלוונטיים, הדבר מחייב פעולה של הצבא ומחייב פעולה של הבית הזה.

גלעד קריב: יכול להיות בינינו ויכוח נוקב בסוגיות מדיניות, בוודאי ואין בכך שום ספק שמדובר במיעוט קטן, אבל גם מיעוט קטן יכול לחולל נזק גדול וגם מיעוט קטן יכול להכתים את הרוב בכתמים שקשה להסירם.

גלעד קריב: אי אפשר לומר שאנחנו חייבים להתדיין לפני שנשפך דם כי הדם כבר נשפך אבל לפני שאנחנו עוסקים בדיני נפשות, חייבים – ואני מקווה שבעניין הזה לא יהיו חילוקי דעות – לתת את הדעת על הנושא הזה.

גלעד קריב: אני מתכוון לקיים השבוע דיון בנושא הזה כאן בוועדה כאשר הדגש שלו הוא לא התנצחות בין בעלי דעות מדיניות כאלה לבין בעלי דעות מדיניות אחרות אלא לברר באמת את הסוגיה של אכיפת החוק על אזרחים ישראלים בשטחים שהם מוחזקים בסופו של דבר על ידי הצבא.

גלעד קריב: זו סוגיה מורכבת, זו סוגיה סבוכה וזו סוגיה שבעיניי נמצאת במנדט של הוועדה הזאת בצד ועדות נוספות של הכנסת שעוסקות בסוגיות קרובות.

גלעד קריב: כאמור, הדיון הזה יתקיים השבוע ואני מקווה שהדיון הזה יהיה דיון יעיל שיקדם אותנו.

גלעד קריב: האנחה של חבר הכנסת רוטמן נרשמה בפרוטוקול ואני מקווה שהוא ייטול חלק, יראה וגם יסייע בכך שהדיון יהיה דיון פחות של הכרזות וכותרות ויותר של קידום דברים בפועל.

גלעד קריב: כך אנחנו מנסים לעשות בוועדה הזאת.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, עצם קיום הדיון הזה הוא הכרזה וכותרת.

שמחה רוטמן: אני מאוד בעד ואנחנו מקיימים דיונים כאלה כל הזמן, גם בוועדה לביטחון פנים וגם בדיונים מיוחדים וגם מזמינים אורחים, אבל יש לי הרגשה שאכיפת חוק משמשת הרבה יותר כתירוץ.

שמחה רוטמן: אירועים כפי שראינו, חמורים מאוד שראינו ליד גבעת רונן, אירועים כאלה מתרחשים בעשרות, אם לא במאות, בכל שבוע כלפי יהודים אני שמח שהחלטת לקיים דיון אבל אני פשוט חושב שכדאי להכניס אותו לפרופורציה.

גלעד קריב: כל דבר צריך פרופורציה ואתה בוודאי מוזמן לדיון ולהשמיע את קולך.

גלעד קריב: העיקרון של והיה מחננו טהור הוא עיקרון חשוב מאוד ולכן הדיון בנושא הזה הוא דיון שצריך לעמוד בפני עצמו.

גלעד קריב: שאלת אכיפת החוק - וכאן אני לא מתייחס לשאלה האם אנחנו מדברים על אזור יהודה ושומרון או בתוך הארץ – על אזרחים ישראלים היא סוגיה שעומדת בפני עצמה והיא מעניינה של הוועדה הזאת.

גלעד קריב: זה לא פוסל את הצורך שלנו לעסוק תמיד בצורך להגן על חייהם של כל אזרחי ישראל, כל תושבי מדינתך ישראל, כל אדם באשר הוא אדם.

גלעד קריב: אבל בוודאי אין בכך כדי למעט את חשיבות המאמץ להגן על חייו של כל אזרח ישראלי.

גלעד קריב: אבל לא ניתן שבכל פעם שנדרשים לתופעה הזאת מבקשים פרופורציה למול משימה שהיא משימה קדושה, שהיא משימה של הגנה על החיים של כל אזרח ישראלי באשר הוא.

שמחה רוטמן: ...

שמחה רוטמן: הדיון מאז הוועדה הזאת קמה.

גלעד קריב: אני מודיע שאנחנו נתייחס לזה במהלך השבוע.

גלעד קריב: הנה, נתתי לך חברי התראה מספקת כדי לסדר את זמנך כך שתהיה בדיון הזה.

גלעד קריב: הערה מן העניין.

גלעד קריב: מחר אני אתייחס לדברים יותר בהרחבה.

גלעד קריב: אני מבקש לחדד את ההבחנה החשובה בין המעשה שאנחנו מבצעים כאן היום ומחר בהצעת החוק לבין הפעולה השוטפת של הוועדה הזאת ושל ועדות נוספות בכנסת בשבתן כגוף שמאשר או דוחה תקנות בנושא הקורונה.

גלעד קריב: יכול להתקיים דיון ער מאוד בציבור הישראלי וטוב שמתקיים דיון בציבור הישראלי על מה עוצמת הלכים ומה אופן הפעלת הכלים שנדרשת בעת הזאת בגל התחלואה הנוכחי של וריאנט ה-אומיקרון.

גלעד קריב: טוב שמתקיים שיח ציבורי.

גלעד קריב: השיח הזה מגיע גם אל חדר הוועדה ודווקא בגל ה-אומיקרון אנחנו עדים לשינויים משמעותיים בדפוסי מדיניו ת שמגיעים אל ועדות הכנסת.

גלעד קריב: הדיון הזה הוא חשוב אבל הדיון הזה הוא לא הדיון שאנחנו מקיימים היום ומחר.

גלעד קריב: אנחנו לא מתדיינים כרגע בשאלה האם בעת הזו מוצדק להמשיך להפעיל את התו הירוק כמדיניות ממשלתית.

גלעד קריב: אנחנו לא עוסקים כרגע בשאלה איך נראה מתווה הבידודים במערכת החינוך.

גלעד קריב: הדיונים האלה הם חשובים אבל אלה הדיונים שאנחנו מקיימים בשוטף סביב התקנות שאנחנו מתבקשים לאשר.

גלעד קריב: לדוגמה, בסוגיית התו הירוק, בשבוע הבא יתקיים כאן דיון מכיוון שתם מועדן של תקנות התו הירוק, נראה מה הממשלה מבקשת לעשות ובהתאם לזה נקבל גם את ההחלטות שלנו ובתוך הדיונים שלנו שנקיים השבוע בתקנות הקורונה, בוודאי חברי וחברות כנסת יביעו את עמדתם לגבי הצורך בהמשך הפעלת כלים כאלה ואחרים ויאותתו בכך על עמדתם גם למשרדי הממשלה הרלוונטיים.

גלעד קריב: הדיון שאנחנו מקיימים היום הוא דיון מסדר אחר.

גלעד קריב: הוא עוסק בארגז הכלים שעומד לרשות הממשלה ולא באופן הפעלתו.

גלעד קריב: יש קולות, בעיקר מחוץ לבית הזה, שכופרים בצורך בקיומו של חוק שמסדיר את ההתמודדות של מדינת ישראל עם נגיף הקורונה.

גלעד קריב: זו עמדה לגיטימית.

גלעד קריב: בעיניי זו עמדה שגויה כי התוצאה כפולה של אי הארכת תוקף החוק תוך שינוייו תוביל לשני מצבים ששניהם מורכבים ולא טובים מבחינתנו.

גלעד קריב: האחד, מצב שאין ארגז כלים מספק לממשלה להתמודד עם תופעה בריאותית שעדיין דורשת – למרות התקדמות החיסונים וכולי – סמכויות מיוחדות להתמודדות עם אותו אתגר רפואי.

גלעד קריב: בוודאי לנוכח העובדה שהחקיקה שקיימת בתחום הבריאות, פקודת בריאות העם, היא חקיקה חסרה להתמודדות עם מצבים כדוגמת המצבים שאנחנו מתמודדים איתם.

גלעד קריב: התוצאה השנייה שהיא חמורה בהרבה.

גלעד קריב: בהיעדר חוק שמגדיר סמכויות מיוחדות הממשלה תיאלץ ברגעים מסוימים – בתקווה שלא אבל יתכן ותיאלץ - לעשות שימוש בכלים הרבה יותר מטרידים מן הבחינה הדמוקרטית ומבחינת האיזון בין הרשויות.

גלעד קריב: לכן לטעמי היום בדיון שלנו טוב לשים רגע בצד את התופעות שלמדנו עליהן בגל האחרון ולהסתכל על ההתמודדות עם נגיף הקורונה ממעוף הציפור.

גלעד קריב: סדר הדיון שלנו הבוקר הזה יהיה כדלקמן.

גלעד קריב: אנחנו קיימנו סדרת דיונים ארוכה וממושכת בהצעת החוק.

גלעד קריב: עלו הרבה מאוד סוגיות, הרבה מאוד עניינים, ואנחנו הודענו לוועדה במהלך הדיונים מה הן הסוגיות שנותרו פתוחות בהתדיינות בינינו לבין הממשלה.

גלעד קריב: כל הסוגיות שלא היה בעניינן ויכוח או צורך להגיע להבנות הועלו כאן בוועדה.

גלעד קריב: סעיפים נקראו.

גלעד קריב: למעשה כל סעיפי החוק נקראו ואנחנו מבקשים הבוקר הזה לייחד את הזמן כדי לעדכן אתכם בהבנות אליהן הגענו עם משרדי הממשלה הרלוונטיים.

גלעד קריב: אנחנו נעשה את זה דרך מעבר מסודר על הסוגיות השונות.

גלעד קריב: ככל שנצטרך לכל אחת מן הסוגיות האלה, גם נקריא את הנוסח במידה ולא הקראנו אותו.

גלעד קריב: כפי אמרתי, בתום הדיון היום נקצוב זמן להסתייגויות.

גלעד קריב: קיבלנו כבר הסתייגויות להצעת החוק.

גלעד קריב: חברי כנסת נוספים שירצו להגיש הסתייגויות, מוזמנים לעשות כן.

גלעד קריב: מחר אנחנו נתחיל בהצבעות במטרה לסיים את הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית מחר בבוקר.

גלעד קריב: אלה הם דברי הפתיחה.

גלעד קריב: ברשותכם חבריי, אנחנו נעבור לסוגיות עצמן.

גלעד קריב: נמצא אתנו כאן רמ"ט שר הרווחה והביטחון החברתי וגם נציגות הייעוץ המשפטי של ועדת הבריאות וועדת העבודה והרווחה, הסוגיה הראשונה שנבקש לעדכן את חברי הוועדה בעניינה זו הסוגיה של תכנית מגן אבות ואימהות והמדיניות ביחס למוסדות רווחה ומוסדות בריאות שיש בהם מרכיב של אשפוז גריאטרי מתמשך או דיור מוגן וכולי.

גלעד קריב: אני מזכיר שיש סעיף בחוק, כמדומני סעיף 11, שעוסק בהטלת מגבלות על מוסדות רווחה ובריאות באמצעות המנגנון של התקנות.

גלעד קריב: השאלה שהעלינו הייתה האם נדרש לבנות קומה נוספת באופן ספציפי לגבי תכנית מגן אבות ואימהות.

נעה בן שבת: אני רק אזכיר שהסעיף הנוכחי מדבר רק על מוסדות רווחה.

גלעד קריב: על מוסדות רווחה ולא על מוסדות בריאות.

גלעד קריב: גם לאחר שיחה שלי עם יושבת ראש ועדתך הבריאות, נבקש לעדכן את חברי הוועדה שבעת הזו אנחנו לא נשלב בתוך נוסח היושב ראש תיקון חקיקה ספציפי בנושא הזה.

גלעד קריב: יתכן ונידרש אליו בעתיד אבל התחושה הייתה שהסעיף או ההתייחסות לזה בחקיקה הראשית עדיין לא הגיע לכדי בשלות.

גלעד קריב: המהלך הזה נעשה בתמורה להבנות שגובשו בין ועדת הבריאות לבין משרד הרווחה והביטחון החברתי ואני מניח שגם עם משרד הבריאות.

גלעד קריב: אני מציע שהייעוץ המשפטי של הוועדה יתייחס לסוגיה.

נעה בן שבת: אנחנו לא מכירים.

גלעד קריב: בסדר, אבל אתם מכירים את עמדת יושבת ראש ועדת הבריאות שאת העניין הזה אנחנו לא מביאים כרגע בתיקון חקיקה.

נעה בן שבת: כך מסרו לנו.

גלעד קריב: אני אומר שאני שוחחתי אתמול עם יושבת ראש ועדת הבריאות חברת הכנסת עידית סילמן וזה מה שאני הבנתי ממנה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני זה שלראשונה ביחד עם הצוות שלנו כאן, של הייעוץ המשפטי, העליתי את הצורך בזה.

גלעד קריב: אני עדיין חושב שנכון יותר שיהיה תיקון חקיקה בנושא הזה.

גלעד קריב: מקובל עלי שתיקון החקיקה הזה צריך להיעשות בשום שכל כי מדובר כאן באוכלוסיות שהן אולי האוכלוסיות המועדות ביותר לסיכון בריאותי וגם הרבה פעמים המוחלשות ביותר מבחינת הגנה על זכויותיהן.

גלעד קריב: אני מבקש מרמ"ט שר הרווחה והביטחון החברתי להתייחס לדרך בה אתם רואים את הסדרת הנושא הזה מכאן ולהבא.

יהוישיב פורמן: תודה רבה.

יהוישיב פורמן: אני מודה על השיח גם עם יושב ראש ועדת החוקה וגם עם יושבת ראש ועדת הבריאות.

יהוישיב פורמן: כפי שסיכמנו בינינו לעת הזאת אנחנו לא נכניס את הנושא של הסדרת הביקורים בתקנות אלא נקבע אותם בנהלים של משרד הבריאות שיהיו שקופים לציבור ולא רק שקופים לציבור אלא גם אנחנו נקבע בינינו שככל שיהיו שינוים בנהלים, אנחנו נגיע לוועדת הבריאות ונעדכן.

יהוישיב פורמן: יהיה שיתוף של חברי הכנסת, של חברי הוועדה, כדי לראות שאין הערוך והדברים נעשים בשום שכל.

יהוישיב פורמן: אם היושב ראש רוצה, אני אתן לנציגה שלנו לסקור את הסטטוס היום.

יהוישיב פורמן: זה מתחיל כרגע בעדכון מדיניות הביקורים היום וכך נעשה כל פעם שנעשה שינויים אלא אם כן באמת יהיו התפתחויות שנחשוב שבאיזון שבין הצורך של גמישות של המשרד ושל המסגרות לנהל את מדיניות הביקורים לפי מצב התחלואה של הדיירים, של הצוות, סוג הווריאנט, סוג האוכלוסיות השונות שיש בתוך כל מוסד וכולי, יש שינוי שיצריך – אז אנחנו נחזור לוועדה ושוב נדון בזה.

יהוישיב פורמן: אני מבקש שאילת ששון תיתן סקירה על מצב מדיניות הביקורים היום וכך נעשה כל עת נשנה אותה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: עורכת דין אילת ששון, בבקשה התייחסות קצרה שלך לסוגיה.

גלעד קריב: יש לנו בעיה ב-זום.

גלעד קריב: נבקש מהאיש הטכני לבוא ולבדוק.

נעה בן שבת: אדוני, האם גם לגבי משרד הבריאות יש הסכמה כזאת?

גלעד קריב: תכף נשמע את זה מעורכת הדין נויפלד.

גלעד קריב: בסופו של דבר הנהלים הם נהלים של משרד הבריאות ואנחנו רוצים להבין האם אותה הסכמה והתחייבות לנהלים שקופים בנושא הזה של ביקורים במוסדות בריאות, נהלים שיפורסמו לציבור ויונחו על שולחן ועדת הבריאות, האם יש את ההבנה הזאת גם מצד משרד הבריאות ומוסדותיו.

גלעד קריב: אני אומר שוב שבלי ההבנה הזו משני המשרדים – המשרד שאחראי על מוסדות הרווחה ומשרד הבריאות – ייכנס סעיף לחוק.

גלעד קריב: אני רוצה לפרוטוקול התחייבות ברורה שהדברים מוסדרים בנהלים, הנהלים שקופים, דהיינו מפורסמים לציבור ומובאים לדיוני מעקב בוועדת הבריאות, שזה כמובן עניינה של יושבת ראש ועדת הבריאות.

דנה נויפלד: תודה ובוקר טוב.

דנה נויפלד: תיקונים לצו מפורסמים ברשומות שזה כמובן פומבי.

דנה נויפלד: אנחנו נבדוק אם יש נוספים שלא מפורסמים וננסה להשיב במהלך הדיון.

דנה נויפלד: אנחנו לא מכירים כאלה.

יהוישיב פורמן: זה נוגע בעיקר אלינו מאחר ואצלנו יש מוסדות שהם ממגן אבות ואימהות שאלה מוסדות לאזרחים ותיקים ובעלי מוגבלויות.

יהוישיב פורמן: יש לנו עוד עולם שלם של אוכלוסיות שלא במסגרת הצו שעליהם אנחנו גם נקבע הכול בנוהל.

יהוישיב פורמן: אלה פנימיות לנוער בסיכון, דרי רחוב, מקלטים לנשים וכולי.

יהוישיב פורמן: שם נקבע את הדברים בנוהל ועל זה נבוא לעדכן את הוועדה.

יהוישיב פורמן: אני חושב שאוכלוסיות בריאות, בכל מקרה כולן במסגרת הצו שגם כך נעשה בשקיפות ובפרסום.

נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה לשאול על העמדה הזאת.

נעה בן שבת: לגבי מוסדות רווחה יש הסמכה להתקין תקנות מכוח החוק וזה שאנחנו אומרים שהדברים האלה ייעשו בנהלים, זה לא בהכרח כי יכול להיות שהדברים האלה צריכים להיעשות דווקא בתקנות ולא בנהלים.

נעה בן שבת: זה דבר אחד לגבי מסגרות הרווחה.

נעה בן שבת: לגבי מסגרות הבריאות.

נעה בן שבת: התשובה ששמענו כאן אומרת שיש לנו סמכות מכוח הצו.

נעה בן שבת: בצו בידוד בית יש סעיף שהוא מאוד כללי.

נעה בן שבת: הוא אומר שאפשר למנוע כניסה של אדם למסגרת כזאת אבל הוראה כזאת כללית, אני לא חושבת שהיא הוראה מספקת ולא לכך הייתה הכוונה.

נעה בן שבת: הכוונה הייתה להגיד שאנחנו רוצים לקבוע סייגים לזכאות הזאת, אנחנו רוצים למנוע מדייר או ממאושפז במסגרת לחזור אליה, אנחנו רוצים לדרוש איזושהי תדירות מסוימת של מבקרים.

נעה בן שבת: אני חושבת שהאמירה הזאת דיברה על הצו באופן כללי והיא לא מספקת.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר איזשהו דבר שאנחנו חייבים לעמוד עליו.

גלעד קריב: סעיפי חוק שהמחוקק קבע, הם לא אות מתה.

גלעד קריב: זאת פרשנות שאנחנו לא נסכים לקבל.

גלעד קריב: זאת אומרת, במקום שבו ברור שסעיף 11א לחוק הקורונה חל על הסיטואציה, שם זה בכלל לא עניין של הסכמות בין יושבי ראש ועדות.

גלעד קריב: במקום שקבע המחוקק שצריך להתקין תקנות, צריך להתקין תקנות.

גלעד קריב: נקודה.

גלעד קריב: לכן אני רוצה לומר שאם מחר תתקבל איזושהי החלטה שהיא החלטה מערכתית על איזושהי מדיניות של סגירת מוסדות רווחה, של צמצום פעילות של מוסדות רווחה, הדבר הזה הוא בכלל לא עניין של הבנות בינינו לבין הממשלה.

גלעד קריב: זה חייב לבוא בתקנות.

גלעד קריב: אנחנו דיברנו על מצב שהוא איזשהו מצב ביניים, לא כל המוסדות במגן אבות ואימהות הם בגדר מוסדות רווחה.

גלעד קריב: תכנית מגן אבות ואימהות למשל חיה על דיור מוגן שאין בו שום אלמנט של רווחה ולכן היא לא נכנסת בגדרי סעיף 11.

גלעד קריב: דיור מוגן אקסלוסיבי לא יכול להיכנס תחת ההגדרה של מוסד רווחה.

יהוישיב פורמן: תחת מגן אבות ואימהות.

נעה בן שבת: הוא נכלל בהגדרה של מסגרת רווחה.

נעה בן שבת: אמנם הוא לא מקום שנקרא שירות רווחה אלא הוא נזכר במפורש כאחד מהמסגרות.

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על סעיף 11(ג) לחוק סמכויות מיוחדות.

נעה בן שבת: הוא מגדיר מהי מסגרת רווחה והוא אומר שמקום שניתן שירות רווחה וכן הלאה, הוא בית דיור מוגן כהגדרתו בחוק הדיור המוגן.

נעה בן שבת: זאת אומרת, כן ייחדו דיבור על כך.

גלעד קריב: במקום שבו יש מדיניות כללית ולא נקודתית אז בסדר, יש את החוק וצריך לפעול על פי החוק.

גלעד קריב: אני חושב שהנושא הזה של הנהלים – כאן הוא פיקוח של ועדת הבריאות כי אם הדברים נמצאים ב-11(ג), אז הם נמצאים ב-11(ג).

גלעד קריב: אתם צריכים לעמוד על כך.

נעה בן שבת: ב-11(ג), זאת אפילו ועדת הרווחה שצריכה לפקח.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שוב שהיכן שקיים סעיף, זה תפקידה של הוועדה לוודא שפועלים על פי החוק.

גלעד קריב: לא על זה אנחנו מדברים.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על מקומות שבהם יש איזשהו סימן שאלה האם סעיף 11 חל עליו.

גלעד קריב: זה הדיון.

גלעד קריב: אין לנו כאן את מסגרות הבריאות וכולי.

גלעד קריב: לכן לגבי מסגרות הבריאות, אולי התייחסות של עורכת הדין נויפלד לגבי הנושא של הנהלים על פי הצו, מה מתאים בצו ומה לא יכול להיות בצו.

דנה נויפלד: כמו שאמרתי, הצו מפורסם פומבי ברשומות.

דנה נויפלד: לגבי נהלים אחרים, אנחנו בודקים עכשיו.

דנה נויפלד: שוב, אני לא מדברת על משרד הרווחה.

נעה בן שבת: יש הנחיות שנקראות מגן אבות ואימהות שמפורסמות באתר משרד הבריאות.

נעה בן שבת: לא צריך לנחש, זה דבר אפשר להסתכל ולראות באתר.

נעה בן שבת: יש הנחיות שנקראות הנחיות מגן אבות ואימהות.

נעה בן שבת: זה דף מאוד קצר של הנחיות שלא מתייחסות לסוגי המוסדות ולא עושה את האיזונים הנדרשים.

נעה בן שבת: מה שאומר הצו זה דבר מאוד לקוני.

נעה בן שבת: הוא אומר ש"לא יבקר אורח שאינו קטין מתחת לגיל 3, במבנה של מוסד בריאות או רווחה, מנהל המוסד לא יאפשר ביקורים של אורח כאמור אלא אם כן התקיימו לגביו התנאים המפורטים להלן".

נעה בן שבת: הוא בעצם צריך לעשות רק את הבדיקה השלילית.

נעה בן שבת: אני לא יודעת אם זה משקף את כל ההנחיות באשר להגבלת מבקרים.

נעה בן שבת: נאמר ש"סך כל האורחים לא יעלה על אורח אחד ביום" אבל הוא לא מבטיח שהוא לא ימעיט אותו מפעם אחת לשבועיים או פעם אחת לחודש.

נעה בן שבת: זאת אומרת, יש כאן חופש פעולה מאוד גדול.

אסתי ורהפטיג: יש שאלה כללית שאנחנו בצווים וגם בתקנות קובעים את מה שחובה מבחינת הריבון, מבחינת הממשלה, מה מחייב את מי שמפעיל את אותם מוסדות.

אסתי ורהפטיג: השאלה האם הוא יכול ל דורש מעבר לזה זו שאלה רחבה שעלתה בהרבה הקשרים, גם בהקשר של קניונים וגם בהקשר של מקום עבודה.

אסתי ורהפטיג: זה עלה בהרבה מאוד הקשרים ואנחנו חושבים שהתשובה לכך תלויה בנסיבות המקרה ובהגבלה שאותו מקום רוצה לעשות, האם היא סבירה.

נעה בן שבת: השאלה אם הוועדה מסכימה.

נעה בן שבת: היא אומרת שלא יהיה יותר ממבקר אחד ליום אבל יכול להיות שמוסד מסוים יאסור על מבקר במשך חודש?

אסתי ורהפטיג: זו שאלה שיכולה לעלות גם בהקשר של מקום עבודה שדורש מהעובדים שלו למשל לעשות כל יום בדיקות ביתיות לפני שהם מגיעים לעבודה.

אסתי ורהפטיג: כל מיני דרישות שהן מעבר לדרישות החוק.

גלעד קריב: עורכת הדין ורהפטיג, עם כל הכבוד למקום עבודה פרטי, יש הבדל בין מוסד שמקבל את רוב תקציבו מהמדינה ומקבל רישיון מטעם המדינה לטפל באוכלוסיות מוחלשות.

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: לכן אמרנו שזה תלוי בנסיבות.

גלעד קריב: מה קשור מקום עבודה פרטי?

אסתי ורהפטיג: לכן אמרנו שזה תלוי נסיבות.

דנה נויפלד: בדיוק.

דנה נויפלד: השיקולים וחופש הפעולה של אדם שמפעיל מוסד כזה הם אחרים.

דנה נויפלד: אני מסכימה.

דנה נויפלד: זה אחרת מאשר מקום עבודה פרטי אבל זה לא שיש איזו אמירה גורפת שכל מה שלא קבוע כחובה, הוא לא אפשרי.

דנה נויפלד: אין אמירה כזאת ואנחנו לא חושבים שנכון להוציא אמירה כזאת.

דנה נויפלד: אבל בהקשר הזה של ביקורים, צריך לבחון כל מקרה לגופו.

דנה נויפלד: אני לא מכירה.

דנה נויפלד: צריך לעשות בירור פרטני של מקומות.

דנה נויפלד: אם יש מקומות שמונעים כניסת מבקרים למרות שבתקנות זה אפשרי, צריך לעשות על זה דיון ולברר את זה אבל זה לא שיש הנחיה.

דנה נויפלד: אנחנו לא מכירים הנחיה של משרד הבריאות שמחמירה יותר ממה שכתוב בצו ואומרת למנוע כניסת מבקרים.

נעה בן שבת: אולי גם נזכיר שהחלק הזה בצו, הוא בכלל לא בפיקוח פרלמנטרי.

נעה בן שבת: כל החלק הזה של שאלת הביקורים במקום.

יהוישיב פורמן: על זה היה הדיון עם יושבת ראש הוועדה שלך עם יושב ראש ועדת החוקה.

יהוישיב פורמן: אמרנו שאנחנו משמרים את המצב הקיים ומוסיפים עליו את ההתחייבות שלנו לקבע את הדברים בנהלים.

יהוישיב פורמן: הנהלים של משרד הרווחה הם לא טוק-בק אלא אלה דברים שנכתבים בשום שכל עם ייעוץ משפטי ומפורסמים לציבור.

יהוישיב פורמן: בנוסף לכך אמרנו שגם נבוא לוועדה ונעדכן אותה בשינויים של הנהלים.

יהוישיב פורמן: זו הייתה ההחלטה.

יהוישיב פורמן: ההחלטה הייתה שמשמרים את המצב הקיים.

יהוישיב פורמן: אם יש דברים במצב הקיים שלא מתקיימים, כמו שרמז יושב ראש הוועדה, אז ודאי שצריך לדייק אותם ולראות היכן אנחנו לא מקיימים את המצב הקיים.

גלעד קריב: אני רוצה לברר.

גלעד קריב: מאז התקנת החוק ועדת העבודה והרווחה לא עמדה על התקנת תקנות בנושא מוסדות רווחה?

נעה בן שבת: הוועדה לא דנה בזה.

נעה בן שבת: לא ועדת הבריאות ולא ועדת העבודה והרווחה.

גלעד קריב: ועדת העבודה והרווחה אחראית על מוסדות רווחה.

גלעד קריב: לא?

נעה בן שבת: נכון.

נעה בן שבת: היא עוד לא קיימה דיון בנושא.

נעה בן שבת: אני רוצה לציין שכאן יש לנו את הבעיה של משרד הבריאות וגם את סמכות הפיקוח החסרה בצו כי צו בידוד בית, בחלקים האלה, הוא אפילו לא טעון פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: מבחינתי הנושא הזה הוא נושא מורכב ובעייתי.

גלעד קריב: אני חושב שבעניין מוסדות הרווחה על פניו לא קיימת לקונה בחוק.

גלעד קריב: יש סעיף שעוסק במוסדות רווחה והשאלה היא איך הסעיף הזה מופעל.

גלעד קריב: אני חושב שצריך להתקיים כאן דיון בין הוועדה הרלוונטית לבין המשרד.

גלעד קריב: דיון דומה עשינו בכל החודשים האחרונים עם רשות האוכלוסין וזה מביא אותנו היום לדיוקים בתוך הצעת החווק.

גלעד קריב: גם כשהיה בינינו ויכוח, בינינו לבין רשות האוכלוסין או הממשלה, לגבי אופן פירוש החוק, הוועדה טרחה לקיים דיוני מעקב סדורים.

גלעד קריב: למשל, יש לנו את כל סמכויות הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: בעניין מוסדות הרווחה, אני חושב שיש תשתית חקיקתית וצריך לשבת להתדיין עם המשרד מתי מפעילים את זה בנהלים שמגיעים לשולחן הוועדה, מתי אנחנו נדרשים לתקנות, וזה דיון שצריך להתקיים ביניכם ואני ומציע שיתקיים.

גלעד קריב: לגבי נושא הבריאות.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני חושב שבעניין מוסדות הבריאות יש כאן מורכבות שקשורה בעיקר בנושא הזה של הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: גם כאן אני רוצה להזכיר שכאשר ועדה מבקשת מהמשרד להתייצב ולהציג את המדיניות שלו, בוודאי כשהוועדה יכולה בכל רגע לכרוך את אישור המדיניות הכללית בתחום הבידודים, במענה ראוי בתחום הבידודים במוסדות בריאות, אז אני חושב שעומדים לכנסת כלים לפיקוח פרלמנטרי גם אם אין תקנות.

גלעד קריב: אני כן רוצה לומר למשרד הבריאות שעל פניו נראה מוזר שכמעט לכל מגזר של הפעלת מוסדות יש סעיף בחוק אבל למוסדות הבריאות אין כאן שום סעיף שמסדיר את עבודת מוסדות הבריאות בהתמודדות עם נגיף הקורונה בהקשר הזה כמו לגבי מוסדות הרווחה.

גלעד קריב: אני חושב שאנחנו לא נמצאים כרגע בשלב לעשות את זה בעדכון החקיקה הנוכחי.

גלעד קריב: אני אומר שוב שמבחינתי הדיון הזה לא מסתיים היום אלא אנחנו נמשיך להתדיין עליו וככל שנצטרך לקדם כאן טיוב של החקיקה, נעשה את זה.

גלעד קריב: אני מציע שנסגור את זה בכך שלעת הזו יש התחייבות של משרד הבריאות לפרסם בצורה שקופה וגלויה הנחיות שלא נכנסות לצו ולהניח את הדברים ולהציג אותם בוועדת הבריאות.

גלעד קריב: להציג את המדיניות בוועדת הבריאות.

גלעד קריב: ככל שהדברים תלויים בכם, לא צריך לחכות לוועדה.

גלעד קריב: כאשר מציגים את מדיניות הבידודים של המשרד, צריכה להיות התייחסות לאותם מוסדות.

גלעד קריב: אני מתכוון להמשיך את ההתדיינות בסוגיה הזאת עם יושבת ראש ועדת הבריאות ועם משרד הבריאות כדי לראות האם אנחנו ניזום תיקון חקיקה נוסף ספציפי לנושא מוסדות הבריאות.

דסטה גדי יברקן: אפרופו פרסום ברשומות.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לשאול את משרד הבריאות ואת משרד הרווחה מה החשיפה של הפרסום ברשומות.

דסטה גדי יברקן: הפרסום הוא באתר?

דסטה גדי יברקן: כמה אנשים רואים את זה?

דסטה גדי יברקן: כמה אנשים נכנסים?

אסתי ורהפטיג: אתה שואל על הפרסום ברשומות?

דסטה גדי יברקן: כן.

אסתי ורהפטיג: הפרסום ברשומות הוא הפרסום הרשמי של מדינת ישראל לגבי כל החיקוקים והחוקים.

דסטה גדי יברקן: זה ברור לי.

דסטה גדי יברקן: אני יודע מה אני שואל.

דסטה גדי יברקן: השאלה נראית לכם שאלה תמימה אבל היא לא שאלה תמימה.

דסטה גדי יברקן: הציבור לא יודע, הוא לא נחשף לזה.

דסטה גדי יברקן: אתם אומרים שאתם מפרסמים, אבל הציבור לא יודע.

דסטה גדי יברקן: היום הציבור נכנס לוועדות כדי לראות מה אתם מפרסמים.

דסטה גדי יברקן: פרסום ברשומות, אפשר להגיד לפרסם את זה אבל זה לא מגיע כמו שאתם מפרסמים כל החלטה והמלצה במסיבת עיתונאים, יח"צנים ודוברות של תקשורת וזה חשוב וטוב שאתם עושים את זה, אבל גם את זה צריך להעביר בצורה מסודרת כדי שהציבור ידע את מה שאתם מפרסמים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: צריך לחשוב איך בייחוד בעניינים של מוסדות רווחה ומוסדות בריאות יש פרסום שהוא מעבר לפרסום ברשומות כדי שלאנשים יהיה ברור.

גלעד קריב: צריך להיות באתר משרד הבריאות, באתר המיוחד לקורונה, איזשהו אזור מובחן שאומר מדיניות הביקורים במוסדות רווחה ובמוסדות בריאות.

דסטה גדי יברקן: בדיוק.

דסטה גדי יברקן: אפילו להשקיע בסרטון מיוחד אם צריך.

גור בליי: אולי לחדד נקודה אחת שלא עלתה בצורה מספיק ברורה לגבי הנושא של הקבלת ביקורים.

גור בליי: צריך לשים לב שנכון להיום הם כן עדיין זקוקים לעניין מוסדות רווחה לצו בידוד בית כי למיטב הבנתי אין סמכות בסעיף 11(א) להגבלת ביקורים.

גור בליי: אתה יכול להתנות כניסה בתשאול או בבדיקת תסמינים, אבל הגבלת הביקורים כן נעשית מכוח סעיף צו בידוד בית מה שעוד יותר מחזק אולי את הצורך.

גור בליי: אם לא נצליח לעשות את זה עכשיו, כן להסדיר את הנושא הזה בחקיקה במועד מאוחר יותר.

גור בליי: כרגע זה לא נכנס במסגרת של סעיף 11(א) ואולי חבל שכך.

יהוישיב פורמן: עד היום לא חרגנו מהתקנות, לא במוסדות של מגן אבות ואימהות ולכן לא היה צורך בהתקנת תקנות.

יהוישיב פורמן: בוודאי ברגע שנגיע לאזורים האלה, אנחנו נפעל כלשון החוק כיום.

גור בליי: היום אתה לא יכול להתקין מכוח 11 תקנות להגבלת ביקורים.

גור בליי: אין לך סמכות לזה.

גלעד קריב: מכוח פקודת בריאות העם אתה כן יכול להפעיל את זה גם על מוסדות שהם מוסדות רווחה?

גור בליי: כן.

גור בליי: אתם עושים את זה מכוח בריאות העם.

גור בליי: אתה לא יכול לעשות את זה כי אין לך בסעיף 11(א) סעיף הסמכה להגבלת ביקורים.

גור בליי: הסעיף הרלוונטי היחיד הוא סעיף 11(א)(5), הגבלת כניסה של אדם "ובכלל זה עובד בשל החשש שהוא עלול להדביק על סמך בדיקת תסמינים או תשאול או קבלת הצהרת בריאות".

גור בליי: אבל הגבלת ביקורים מהסוג שנעשית, אין לך היום כאן וזה באמת חסר.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאני חושב שזאת סוגיה משמעותית.

גלעד קריב: אולי לא הגבלת מבקרים אבל יש דברים שבפירוש צריך להסדיר בתקנות על פי סעיף 11.

גלעד קריב: סוגיית הגבלת מבקרים היא על פי פקודת בריאות העם ושם הדבר המרכזי שמטריד אותנו הוא היעדר הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: הפקודה היא בסדר, היא מקור מסמיך, כל נושא הבידודים נעשה על פי הפקודה ולא על פי חוק הקורונה אבל אני חושב שהנושא הזה – ואני רוצה להזכיר - הנושא הספציפי הזה של הגבלת ביקורים והגבלת יציאה של השוהים, חייב להיות בפיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: כרגע אנחנו לא מתקנים את פקודת בריאות העם ואנחנו מסתפקים בזה שהנהלים האלה יפורסמו ויגיעו גם לציבור אבל גם לוועדות הרלוונטיות, אבל בהחלט יתכן שצריך לעשות כאן תיקון חקיקה שהשימוש בפקודת בריאות העם לעניין הזה של הגבלת מבקרים וכולי כן יגיע לפיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אני מזכיר שזה לא קשור כהוא זה לשאלה אם מחר יש התפרצות תחלואה באיזשהו מוסד ספציפי, לבוא בהוראה של רופא מחוזי ולומר שלכאן אי אפשר להיכנס.

גלעד קריב: זאת סמכות אחרת.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: אם מחר יש התפרצות במוסד רווחה?

נעה בן שבת: זו סמכות שממילא קיימת.

נעה בן שבת: הסמכויות שניתנות בסעיף 20 הן סמכויות רחבות אבל דווקא משום כך אנחנו חושבים שהן צריכות להיות - דווקא למקרים כאלה - גמישות לשימוש במקרים אלה של התפרצויות מיוחדות ודברים כאלה.

נעה בן שבת: כשיש לנו הסדרה כזאת שהיא ארוכת טווח ואומרת שנגביל את כניסת המבקרים, נגביל את יציאת הדייר או חזרת הדייר שיצא החוצה, דווקא שם אנחנו כן חושבים שזה צריך להיות בצורה מסודרת עם פיקוח פרלמנטרי.

נעה בן שבת: זה צריך להיות משהו הרבה יותר ממוסד ופחות הוראה כזאת מיידית.

גלעד קריב: דרך המלך הייתה לקבוע שהוראות בנושא הזה, גם אם הן מכוח פקודת בריאות העם, מגיעות לאישור הוועדה הרלוונטית, שיש ועדת חריגים שמאפשרת למוסדות או לאנשים לפנות כמו שקורה עם הכניסה והיציאה מישראל, שיש בתוך התקנות הסמכה למנהל הכללי של המשרד הרלוונטי לבוא ולומר שיש מדיניות מוגברת בסוג מסוים של מוסדות וכולי.

יהוישיב פורמן: בסדר.

יהוישיב פורמן: אנחנו ניכנס לדיון על זה מול הוועדה הרלוונטית.

יהוישיב פורמן: קשה לי לשקף לוועדה כמה כל העולם הזה מתנהל בדיפרנציאליות, כאילו שיש כמה אלגוריתמים משפיעים על הצורך לסגור ספציפית היום, מחר, מוחרתיים את הקומה הזאת, את המחלקה הזאת, את האוכלוסייה בתוך מוסד ספציפי או מוסד אחר.

יהוישיב פורמן: נעשה על זה דיונים עם הוועדה.

גלעד קריב: ברור שלא יכול להיות שכל דיפרנציאציה בין מחלקה כזאת למחלקה אחרת מגיעה להצבעה בוועדת הבריאות.

גלעד קריב: צריך למצוא כאן את נקודת האיזון שמאפשרת את יעילות ההגנה על הבריאות של השוהים באותם מוסדות ומצד שני פיקוח פרלמנטרי על זכויות החוסים באותו מקום, על הגרים באותו מקום.

גלעד קריב: לכן אני גם אומר בכנות שאני מרגיש שהדיון הזה לא בשל דיו להגיע לחקיקה שצריכה להסתיים השבוע.

גלעד קריב: , לכן אני חושב שאמירה שיוצאת מכאן היא להגביר את מידת השקיפות.

גלעד קריב: יש היום כלים לוועדות לקיים מעקב וכולנו יודעים איך אפשר לכרוך נושא בנושא.

גלעד קריב: אנחנו כן נמשיך להתדיין.

גלעד קריב: אני אבוא בדברים עם חברתי חברת הכנסת רייטן וחברת הכנסת סילמן כדי להיכנס לדיון עם שני המשרדים ואם נידרש, אנחנו נביא תיקון חקיקה.

גלעד קריב: הוועדות יכולות לומר לממשלה שאם אין תיקון חקיקה נוסף, אנחנו מתקשים להמשיך לאשר את השימוש בארגז הכלים.

גלעד קריב: תודה מר פורמן.

גלעד קריב: סוגיה נוספת שקשורה בעיקר בוועדת הבריאות היא נושא התיקונים לצו בידוד בית שמהווים הקלה בהנחיות הממשלה וחריג הדחיפות שנמצא בתוך פקודת בריאות העם.

גלעד קריב: אנחנו נבהיר היכן אנחנו עומדים בסוגיה הזאת ואז נחזור לנושאים שנוגעים לוועדה הזאת כדי לאפשר לצוות המשפטי של ועדת הבריאות לשוב לשגרת יומו.

גור בליי: זה למעשה בסוף של הנוסח שבפניכם.

גור בליי: בגלל שנמצא כאן הייעוץ המשפטי של ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, חשבנו שנקדים את הדיון בנושא.

גור בליי: זה בעמוד 34 לנוסח.

גור בליי: זה לא מופיע בנוסח המשולב כי זה לא חלק מחוק הקורונה אלא זה תיקון עקיף לפקודת בריאות העם, כפי שציין היושב ראש.

גור בליי: התיקון אומר: תיקון פקודת בריאות העם בפקודת בריאות העם, 1940, בסעיף 20ז –

גור בליי: בסעיף קטן (א) -

במקום פסקה  יבוא: "(3) על אף האמור בפסקה (1), המנהל רשאי לתקן הוראה בצו שתיכנס לתוקף במועד מוקדם מהמועד האמור באותה פסקה ובלא אישור הוועדה כאמור בה אם מתקיימות נסיבות מיוחדות של דחיפות החייבות כי התיקון לצו ייכנס לתוקף במועד מוקדם כאמור, והמנהל שוכנע, מנימוקים מקצועיים, כי הכניסה לתוקף במועד מוקדם כאמור דרושה לשם מניעת הדבקה בנגיף הקורונה בקרב הציבור וצמצום התפשטותו, צמצום היקף התחלואה או הגנה על אוכלוסיות בסיכון.

במקום פסקה  יבוא: התיקון לצו יוגש לוועדה סמוך ככל האפשר לאחר פרסומו ברשומות בליווי דברי הסבר והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההחלטה להתקינו ובפירוט הנסיבות המיוחדות של הדחיפות שחייבו את כניסתו לתוקף של הצו במועד מוקדם יותר ויחולו לעניין אישורו הוראות פסקה (2)(ב) עד (ה)".

במקום פסקה  יבוא: רוב הנושאים של ההסדרה של הקורונה היום נעשים במסגרת חוק הקורונה, חוק הסמכויות המיוחדות.

במקום פסקה  יבוא: נושאי הבידוד ונושאי עטיית מסכה מוסדרים במסגרת פקודת בריאות העם ובצווים מכוחה, בעיקר צו בידוד בית שהוא הצו הרלוונטי לעניין הבידודים.

במקום פסקה  יבוא: בפקודת בריאות העם יש מנגנון מקביל לפיקוח פרלמנטרי שדומה למנגנון שלנו אבל יש כמובן גם הבדלים.

במקום פסקה  יבוא: שם עד עכשיו הצווים הועברו 72 שעות לפני ולא 24 שעות לפני.

במקום פסקה  יבוא: גם שם היה חריג דחיפות.

במקום פסקה  יבוא: הבדל מאוד גדול שקיים שם זה ששם בידוד בית הוא לא תקופתי, אלה לא תיקונים כמו כאן של 28 ימים או 14 ימים אלא התיקונים הם תיקונים קבועים, כל זמן שלא תוקן מחדש הצו.

במקום פסקה  יבוא: הנוסח שהיה לצו בידוד בית, לאותו סעיף שעושה את אותו פיקוח פרלמנטרי כאן, פורש על ידי הממשלה ככזה שמחייב אותה להביא רק תיקונים שקשורים לאותם נושאים, בעצם לעבירות לפי סעיף 20ג שזה בעצם אותם נושאים של בידוד או עטיית מסכה, אבל רק במצב של החמרה ולא במצב שיש בו הקלה בצו.

במקום פסקה  יבוא: התיקון כאן בא להביא לכך שבדומה למה שקיים בחוק הקורונה אצלנו, גם שם כל תיקון של צו בידוד בית שנוגע בנושאים האלה, באותם נושאים של בידוד או עטיית מסכה, יגיע במסגרת המנגנון הזה של הפיקוח הפרלמנטרי.

במקום פסקה  יבוא: לממשלה היו שאלות האם אלה גם הוראות מנהל וכן הלאה.

במקום פסקה  יבוא: ברור שלא.

במקום פסקה  יבוא: הכוונה היא לא הוראות מנהל כי הנוסח לאחר התיקון יהיה: "החליט המנהל לתקן הוראה בצו בידוד בית - זה הנוסח הסופי – שעניינה בידוד או עטיית מסכה, וכל הוראה בצו בידוד בית הקשורה בכך, יחולו הוראות אלה" ואז המנגנון הפרלמנטרי.

במקום פסקה  יבוא: זו הכוונה בתיקון.

במקום פסקה  יבוא: הוראת דחיפות שנכנסה בהצעת החוק הממשלתית לעניין חוק הקורונה שאומרת שהדחיפות צריכה להיות נסיבות מיוחדות של דחיפות והנמקה של זה, אותו מנגנון דחיפות יחול גם בפקודת בריאות העם בהקשר הזה.

במקום פסקה  יבוא: אלה שני התיקונים המוצעים כאן.

נעה בן שבת: העניין של הפרשנות שציינת, אנחנו הבנו את הסעיף מלכתחילה כפי שהוא תוקן, שכל תיקון לצו בידוד בית שעניינו אותם נושאים שיש לגביהם עבירות, הבידוד ועטיית מסכה, אמורים היו להגיע, גם הקלה וגם החמרה, כיוון שהתגלה שיש פרשנות אחרת למשרד הבריאות.

נעה בן שבת: לכן יש לנו את הבקשה לתקן את זה.

דנה נויפלד: יש לנו כמה הערות.

דנה נויפלד: אנחנו חשבנו שנשאיר את הנוסח של הדחיפות כמו שהוא.

דנה נויפלד: אם מדברים על השוואה, יכול להית שיש מקום להשוואה מלאה ונקצר את ה-72 שעות ל-48.

דנה נויפלד: אם עושים השוואה, אפשר לעשות השוואה מלאה.

דנה נויפלד: מבחינתנו יש קשר בין סעיף הדחיפות לבין התקופה שמלכתחילה נתונה שם, שהיא 72 שעות.

דנה נויפלד: לכן אנחנו מציעים להשאיר את סעיף הדחיפות כפי שהוא נמצא בפקודה.

גלעד קריב: אתם רוצים שנעבור לפקודת בריאות העם גם לאותם קבועי זמנים במצב מיוחד?

דנה נויפלד: ההשוואה היא לא מלאה ולכן אני מציגה מה הפער כאשר אומרים השוואה.

דנה נויפלד: הנתונים שם הם 72 שעות ולא 48 שעות כפי שהוצע כאן שלכתחילה היה 24 שעות.

גלעד קריב: אבל ה-72 שעות, זאת הנחת זמן לפני.

גלעד קריב: נכון?

דנה נויפלד: כן.

גלעד קריב: אני מזכיר ש-48 שעות זה רק במצב חירום.

גלעד קריב: במצב מיוחד זה חמישה ימים לפני.

דנה נויפלד: נכון.

גלעד קריב: אז אין בעיה.

גלעד קריב: אתם רוצים את ה-טרייד אוף הזה?

דנה נויפלד: אתם דיברתם על ההשוואה לעניין הזה.

גלעד קריב: אני שואל עכשיו שאלה פשוטה.

גלעד קריב: אני מוכן ללכת כאן ל-48 שעות.

דנה נויפלד: אנחנו מבקשים להשאיר את סעיף הדחיפות כפי שהוא מנוסח היום.

נעה בן שבת: אולי גם הגבלה של 28 ימים, לתוקף.

אסתי ורהפטיג: התיקון הממשלתי בכוונה לא נגע גם בסעיף הדחיפות כאן בפקודה כי הפקודה עוסקת בנושאים אחרים.

אסתי ורהפטיג: הצו עוסק בנושאי אחרים של בידוד, של מסכה, שהם רלוונטיים שם.

גלעד קריב: מה מפריע לכם בניסוח הנוכחי?

אסתי ורהפטיג: לא מפריע לנו.

אסתי ורהפטיג: הוועדה מבקשת לגעת בנוסח הנוכחי של הדחיפות.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בנוסח המוצע כאן.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר.

גלעד קריב: יש כרגע נוסח יו"ר מוצע להצעת החוק.

גלעד קריב: זה הנוסח הנוכחי.

גלעד קריב: מה שמונח כרגע על שולחן הוועדה זה הנוסח שאני הנחתי.

גלעד קריב: אני שאול מה מפריע לכם בהגדרה בסעיף הדחיפות כמו שהוא שאני הצעתי כרגע.

אסתי ורהפטיג: הנוסח מקשה על האפשרות להשתמש בסעיף הדחיפות למרות שלוח הזמנים של תיקוני המצב הוא בדרך כלל ארוך יותר, לפחות במצבי חירום.

גלעד קריב: אבל במצב מיוחד הוא קצר יותר.

גלעד קריב: מצאנו איזון בפקודת בריאות העם בין שישה ימים במצב מיוחד לבין 48 שעות במצב חירום.

גלעד קריב: מכיוון שאחד הכלים המרכזיים בהתמודדות עם המגיפה הוא נושא הבידודים, הייתי אומר שזאת הקומה הבסיסית, כאן, כדי לפשט את העניין, לא הלכנו לבקש מכם מדיניות בידודים במצב מיוחד.

גלעד קריב: אני אומר מראש שככל שהנתונים התחלואתיים נשארים כמו שהם היום, אנחנו רוב הזמן נתנהל במצב מיוחד ולא במצב חירום.

גלעד קריב: אני אומר את זה חד משמעית.

אסתי ורהפטיג: זאת המשמעות.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מעדיפים להשאיר את נוסח היו"ר לעניין הדחיפות.

אסתי ורהפטיג: יש לנו הערה נוספת.

אסתי ורהפטיג: הייעוץ המשפטי של הוועדה אמר שהוא מבקש שגם תיקונים וגם הקלות יבואו לאישור הוועדה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו חושבים שהנוסח הוא רחב הרבה יותר מזה.

אסתי ורהפטיג: הוא אומר שכל תיקון, גם אם הוא לא עבירה, כך אני לפחות מבינה את זה, כל הוראה – כתוב בצו – גם אם היא לא עבירה וגם אם היא לא הקלה, צריכה להגיע לאישור ולא זו הכוונה, להבנתי.

אסתי ורהפטיג: לכן אנחנו מבקשים שהנוסח יהיה כזה שאחרי "החליט המנהל לתקן הוראה בצו שהפרתה היא עבירה", להוסיף את המלים "לרבות תיקון שעניינו הקלה בעבירה כאמור".

אסתי ורהפטיג: אז זה באמת מבהיר שהכוונה היא גם להקלות באותן עבירות.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מבינים שזאת ההסכמה.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא רוצים להרחיב את זה ולהעלות שאלות לגבי מה דינן של הוראות שהן לא פליליות.

נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה להסביר מה נעשה כאן, גם לגבי נושא הדחיפות וגם לגבי נושא הבידוד.

נעה בן שבת: בנושא הדחיפות, אני רוצה להזכיר שנעשה שימוש תכוף מאוד בנושא הדחיפות גם במקרים שלא היו דחופים כמו למשל ב-3 באוקטובר שונתה המדיניות לגבי מהו מחלים.

נעה בן שבת: התיקון הובא אלינו כביכול בסעיף דחיפות למרות שהדברים האלה היו ידועים ודובר עליהם שבועיים קודם והיה מספיק זמן להביא אותם לוועדה מראש ולדון בהם.

גלעד קריב: חד משמעית.

נעה בן שבת: היה ממש ניצול של נושא הדחיפות למקומות שהם לא כל כך דחופים.

נעה בן שבת: באמת התפלאנו על כך שהנושא הזה עלה בצורה כפי שעלה.

נעה בן שבת: לגבי נושא הבידוד.

נעה בן שבת: המשחק הזה שאומר שיש דברים שהם לא פליליים ולכן הם לא ייכנסו לנושא הבידוד, זה מאפשר לנו ליצור כל מיני יצורי כלאיים.

נעה בן שבת: למשל, אני רוצה לתת דוגמה.

נעה בן שבת: הסדר הכיתה הירוקה שהוא לא בפיקוח פרלמנטרי בוועדה אצלנו, וזאת כי כביכול אמרו שזאת הוראה מקלה.

אסתי ורהפטיג: אבל אנחנו מציעים בנושא הכיתה הירוקה וגם את התיקון בהגדרת מחלים, הכול ייכנס.

אסתי ורהפטיג: אנחנו מבינים שזה הסיכום.

נעה בן שבת: אני לא יודעת אם יש סיכום.

אסתי ורהפטיג: הנוסח שאנחנו מביאים משקף את הסיכום.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין.

גלעד קריב: איזה דוגמאות של שינויים בצו שנוגעים להכנסה של אזרחים ישראלים לבידוד או לחייב אותם בעטיית מסכה לא צריכים לעבור דרך הוועדה?

אסתי ורהפטיג: יש כל מיני הוראות שהן לא פליליות.

אסתי ורהפטיג: אם יש למשל הוראות שאומרות שהבידוד יהיה לי הוראות המנהל ואז יש הוראות מנהל שמדברות על איך מכבסים בגדים של אדם חולה ואיך מביאים לו את האוכל ואיך זורקים את הפח.

אסתי ורהפטיג: ההפניה הזאת להוראות מנהל למשל היא לא הפניה פלילית.

גלעד קריב: אבל אם יש הפניה להוראות מנהל, פשיטה שהוראות המנהל יכולות להשתנות.

אסתי ורהפטיג: ההפניה היא לא פלילית.

אסתי ורהפטיג: גם התיקון של מגן אבות עליו דיברנו כרגע, כאשר חלק מההסכמה היה שהתיקון הזה לא צריך אישור ועדה.

אסתי ורהפטיג: זה תיקון שהוא לא פלילי.

גור בליי: אני לא מבין את האמירה הזאת.

גור בליי: לכן הדגשנו שמדובר בתיקון לצו בידוד בית.

גור בליי: אם בצו בידוד בית יש סעיף שיגיד שמשהו הוא לפי הוראות המנהל והמלים לפי הוראות המנהל בצו בידוד בית לא משתנות, אז זה שהוראות המנהל שמתחת משתנות – צריך להגיע לוועדה.

גור בליי: אין חולק על זה.

אסתי ורהפטיג: אבל אם אתה מוסיף הוראה שהיא לא פלילית לגבי הבידוד, אתה מוסיף איזושהי המלצה של משרד הבריאות, למה הדבר הזה צריך להגיע לאישור הוועדה?

אסתי ורהפטיג: מה שאתם עכשיו מבקשים זה מעבר לסיכום, זה מעבר מלומר שגם ההקלות יבואו לוועדה.

נעה בן שבת: אני לא יודעת אם היה סיכום.

נעה בן שבת: אנחנו רוצים להבהיר שנוצר כאן מצב שכל נושא הבידוד היה אמור להגיע לוועדה, כך דובר ועל זה הוועדה דיברה.

נעה בן שבת: אפילו שאלנו בדיון אם זה שתוסיפו מדינה למדינות הירוקות תבוא לאישור הוועדה.

אסתי ורהפטיג: כל הרמיזות האלה, זה לא מתאים.

נעה בן שבת: אני אומרת דברים שנאמרו בדיון עת נחקק החוק הזה.

נעה בן שבת: שאלנו האם הוספת מדינה למדינות הירוקות תבוא לאישור בוועדה ואמרו כן.

נעה בן שבת: למרות זאת, אחרי כן, נתנו פרשנות שאמרה יש לי הקלות, יש לי דברים שהם לא פליליים.

נעה בן שבת: אנחנו לא משתלטים על כל נושא הבידוד.

אסתי ורהפטיג: אני רוצה להבהיר שזאת לא פרשנות של משרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: זאת פרשנות ארוכת שנים שלא נולדה אתמול.

דסטה גדי יברקן: להבא בכלל להביא את זה למליאה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, אנחנו כאן ברזולוציות.

נעה בן שבת: חשוב להבהיר שיש הוראות לגבי בידוד גם בחוק סמכויות מיוחדות.

נעה בן שבת: יש מכוח סמכות שבחוק ויש עליהן פיקוח פרלמנטרי וכל הנושא הזה מוסדר.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: ראשית, אני יודע שכל דבר קטן שאנחנו עושים כאן בוועדה משפיע על עומס עבודה של צוותים מאוד מאוד מסורים והכול נעשה מתוך הרבה כבוד, אבל יש כאן מהלך שהמטרה הברורה שלו – אני מבין שזה לא פשוט – היא לוודא פיקוח פרלמנטרי ולהגביל אותו.

דנה נויפלד: יושב ראש הוועדה, אנחנו לא כופרים במה שאמרת.

דנה נויפלד: זה לא בא מהמקום הזה.

דנה נויפלד: אנחנו רק מחדדים על מה ומתי צריך להגיע לוועדה.

דנה נויפלד: אנחנו לא כופרים באמירה הראשונית שלך.

גלעד קריב: תסבירי לי בבקשה מתי לשיטתכם לא מגיעים לוועדה.

גור בליי: לא הצלחתי להבין איזה סוג של תיקון בצו בידוד בית - לא להוראות – לא אמור להגיע לפיקוח פרלמנטרי.

גור בליי: עזבו הקלות.

גור בליי: אני אומר מה להבנת

גור בליי: כם נתפס כאן שלא אמור להיתפס.

אסתי ורהפטיג: אני אומרת.

אסתי ורהפטיג: יש הוראות שאומרות למשל שבידדו יתקיים בהתאם להמלצות משרד הבריאות.

אסתי ורהפטיג: הוראה כזאת היא לא הוראה פלילית למשל.

דסטה גדי יברקן: לא הכול פלילי.

אסתי ורהפטיג: התעסקות בשאלה האם זה כן או לא צריך להגיע לאישור ועדה, בעינינו זה לא נכון.

אסתי ורהפטיג: גם כיתה ירוקה, כל הדוגמאות שנתנו, כל אלה נכנסים גם לנוסח - - -

דסטה גדי יברקן: אבל לא הכול פלילי.

דסטה גדי יברקן: אתם מצרים את חופש התנועה.

דסטה גדי יברקן: זה חופש הפרטיות.

דסטה גדי יברקן: מה זה לא צריך לבוא לוועדה?: מה זה הדבר הזה?

גלעד קריב: חברים, לעצור.

גלעד קריב: עורך דין בליי, אני מבקש לדעת היכן גבולות המחלוקת, אם אתה מבין אותם.

גור בליי: עד כמה שאני מבין, גבולות המחלוקת – השאלה אם זו לא קבוצה ריקה, המחלוקת הזאת ואולי תעיד על כך נעה בן שבת – עד היום הביאו רק החמרות שקשורות בעבירות לפי פקודת בריאות העם על מסכה ועל בידוד.

גור בליי: הממשלה אומרת שאנחנו מוכנים שיהיו גם הקלות אבל רק הקלות שקשורות לבידוד ולמסכה באספקלריה של העבירה הפלילית.

גור בליי: אנחנו אומרים כל מה שקשור בבידוד ובמסכה אבל מכיוון שהעבירות על בידוד ומסכה הן עבירות מאוד כלליות, אני לא בטוח שיש משמעות לדלתא הזאת כשאנחנו מדברים רק על צו בידוד.

גור בליי: לא מדברים על הוראות מנהל ספציפיות כמה פעמים צריך לכבס את הכפפות.

גור בליי: אני מדבר על דברים שמעוגנים בצו בידוד בית.

גור בליי: אני לא בטוח שיש הבדל כי העבירה היא עבירה מאוד רחבה - הפרת בידוד, אי עטיית מסכה.

גור בליי: לכן כל התיקונים שקשורים בבידוד ובמסכה בצו בידוד בית לדעתי נכנסים כאן.

גור בליי: לדעתי זאת קבוצה ריקה.

גור בליי: הפער בינינו לביניכם למיטב הבנתי הוא קבוצה ריקה.

דנה נויפלד: הנוסח הזה הועבר אלינו ביום ששי.

דנה נויפלד: אם תהיה לנו שעות לשבת בהפסקה כמה דקות עם נעה בן שבת ולהראות לה את הצו.

דנה נויפלד: לשבת ולהצביע על אותן הוראות אליהן אנחנו מתכוונים.

דנה נויפלד: אני חושבת שזה יקל על הדיון.

גלעד קריב: טוב.

גלעד קריב: בשעה 12:00 נצא להפסקה כדי לאפשר את המעבר הזה.

דנה נויפלד: אנחנו נראה לכם לאיזה הוראות אנחנו מתכוונים.

דנה נויפלד: אני בטוחה שזה לא מה שנעה בן שבת התכוונה אליו.

נעה בן שבת: סליחה אדוני, יש לנו מחלוקת ויש לנו גם בעיה כיוון שנוצרו פערים מאוד גדולים בין מה שאנחנו הבנו שהסכימה הוועדה לבין מה שמדברים עליו.

גלעד קריב: אנחנו נסדיר את זה.

גלעד קריב: יש לנו זמן עד מחר.

גלעד קריב: אנחנו נבהיר את העניינים האלה.

גלעד קריב: לכן אני אומר שבשעה 12:00 נעשה הפסקה ואתם תשבו.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא להוציא מים מן הסלע ולהגיע להבנות.

גלעד קריב: אני חושב שפשיטה, שאם מחר יש הוראות של מערכת הבריאות כמה פעמים צריך לכבס במקום מסוים כביסה, זאת לא המדרגה של פיקוח פרלמנטרי.

גור בליי: נכון.

גור בליי: זה קבוע בהוראות מנהל.

גלעד קריב: יש לנו הרבה סוגיות.

דנה נויפלד: אנחנו נבקש להבהיר את זה.

דנה נויפלד: אני לא חושבת שזה מה שנעה התכוונה אליו.

גלעד קריב: תשבו ב-12:00 ותראו אם אפשר להוציא מים מן הסלע.

גלעד קריב: הכוונה שלנו ברורה.

גלעד קריב: ככל שיהיו שינויים, מדיניות משרד הבריאות שמשפיעים על השאלה אם אזרחים ישראלים צריכים לשבת בביתם או לא, ואם אזרחים ישראלים צריכים לעטות מסכה או לא – זה לא יהיה בלי פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: העידן הזה נגמר, בין אם אתם קוראים לזה הקלה, בין אם אתם קוראים לזה החמרה.

גלעד קריב: בעיניי זה גם לא קשור בעניינים פליליים.

גלעד קריב: זה לא הפרמטר.

גלעד קריב: אני מודיע לכם שזה לא שסתום הכניסה, זאת לא דלת הכניסה.

גלעד קריב: דלת הכניסה היא האם אתם מגבילים את חרויות היסוד של אזרחי ישראל.

גלעד קריב: במקום שיש הגבלה משמעותית של חרויות היסוד, יהיה פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: השאלה אם מכבסים את הסדין פעם ביומיים או פעם בשלושה ימים, זה גם נוגע לחרויות יסוד בסוף אבל זאת לא הרזולוציה עליה אנחנו מדברים.

גור בליי: לכן הרזולוציה היא לפי המקום שבו זה מעוגן.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני אומר משהו ואני לא אפתח את הדיון כי אתם תלכו ב-12 ותדברו על זה.

גלעד קריב: האינטואיציה שלי אומרת שאם הוראות המנהל לא מפורטות בצו, אתה לא מבקש את האישור הפרלמנטרי.

גלעד קריב: לא התקינו אותן בצו.

גלעד קריב: הסמיכו.

גלעד קריב: התקנות מסמיכות את המנהל לקבוע הוראות לעניין שנוגע לצו.

גלעד קריב: אני אומר שוב, תבדקו בסיוע משרד המשפטים את הרזולוציה ככל שיש השפעה לכאן או לכאן על הימצאות אדם בבידוד, על חובת עטיית מסכה.

גלעד קריב: הדבר יעבור פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אנחנו ממשיכים בסוגיות.

גלעד קריב: השיטה שנעבוד לפיה, אנחנו פשוט נאמר את הסוגיה, נפרט – או היועץ המשפטי או אני - את נוסח היו"ר כפי שהוא כרגע לפניכם.

גלעד קריב: אם נצטרך, נפנה לנוסח עצמו ולאט לאט נסיים את כל הסוגיות.

גלעד קריב: הסוגיה אליה אנחנו עוברים עכשיו היא הדיון בהגדרת תעודת מחוסן ותעודת מחלים.

גלעד קריב: כאן חשוב לנו לומר שהנוסח כרגע משקף הישארות עם המצב הנוכחי.

גלעד קריב: מי שמגדיר את הפרמטרים למי יכול לאחוז בידיו תעודת מחוסן או מחלים, זה המנהל הכללי של משרד הבריאות מכיוון שהפרמטרים האלה הם פרמטרים מקצועיים בלבד.

גלעד קריב: עלתה כאן בדיון שאלה חשובה.

גלעד קריב: כאשר החלטה כזאת משפיעה על מצבת הזכויות והחובות של ציבור גדול, היכן הפיקוח הפרלמנטרי בעניין?

גלעד קריב: כאן אני רוצה לומר שאין לנו פתרון או לא מצאנו פתרון הגיוני מבחינה משפטית לעצם ההגדרה של מי הוא מחוסן ומי הוא מחלים.

גלעד קריב: המחשבה שאפשר 90 אחוזים להותיר בידי המנהלה הכללי של משרד הבריאות ו-10 אחוזים להעביר לוועדה – זה דבר נוקשה מכיוון שבאמת ההחלטה הזאת היא החלטה רפואית.

גלעד קריב: אבל – וזה אני אומר לכך חברים – במקום שבו הוועדה תחשוב שהשינוי בהגדרות מחוסן ומחלים יוצרות אפקט דרמטי על זכויות, אנחנו ניקח את זה בחשבון כאשר תבקשו מאתנו לאשר את התקנות.

גלעד קריב: אני אומר חד משמעית שבעיניי מה שקרה כאן בעיצומו של חוק ההסדרים שהוועדה הייתה מאוד עסוקה בהרבה דברים אחרים ובן לילה מיליוני ישראלים גילו את עצמם במציאות אחרת בעניין התו הירוק ובעקבות ההתערבות שלנו דחו את זה – זה לא יחזור על עצמו.

גלעד קריב: זה בסדר שמי שמגדיר מחוסן ומחלים זאת מערכת הבריאות.

גלעד קריב: מי שבסוף צריך לאשר מה הזכויות והחובות של המחוסנים והמחלימים, זה באישור שלנו.

גלעד קריב: אנחנו מאשרים את התקנות.

גלעד קריב: במקום שיהיה שימוש, כמו שנעשה בפעם שעברה, שבן לילה התקנות משתנות – אנחנו פשוט לא נאשר את התקנות של התו הירוק למשל או לא נאשר תקנות אחרות.

גלעד קריב: הממשלה תצטרך לבוא איתנו בדין ודברים.

גלעד קריב: קחו את זה בחשבון.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, לי יש בכלל תהיות לגבי הצורך בהגדרות האלה ואני חושבת שה-אומיקרון לימד אותנו שהיום בכלל אין נפקות לכך שמישהו כבר חלה כי הוא גם יכול להדביק וגם יכול להידבק שוב.

גבי לסקי: אני חושבת שאנחנו צריכים לחשוב שוב.

גלעד קריב: ואם יבוא וריאנט חדש?

גלעד קריב: אם יבוא וריאנט שיתנהג כמו הדלתא?

גבי לסקי: ואם יהיה כזה שלא יתנהג כמו הדלתא?

גלעד קריב: לכן אנחנו דנים.

גלעד קריב: לכן אנחנו נותנים ארגז כלים.

גבי לסקי: עדיין מחילים את זה על וריאנטים שזה לא רלוונטי להם.

גלעד קריב: לכן בשבוע הבא יהיה דיון בתקנות התו הירוק.

גבי לסקי: נכון, אבל אחרי שחוקקנו את החוק אנחנו גם למדנו שההגדרות כבר בכלל לא רלוונטיות.

גבי לסקי: אז אנחנו לא לוקחים את זה בחשבון?

גבי לסקי: כן ימשיכו להטיל תו.

גלעד קריב: בפעם הבאה אנחנו לא נאשר את התו הירוק.

זאב בנימין בגין: זאת מסגרת והממשלה צריכה להביא את התקנות באישור הוועדות השונות.

זאב בנימין בגין: אני לא רוצה להזדקק לחקיקה כל ארבעה חודשים עם זן חדש.

זאב בנימין בגין: זה לא נראה לי טוב.

גלעד קריב: האמירה שה-אומיקרון לימד אותנו שלהגדרת מחוסן אין השפעה - - -

גבי לסקי: לא אמרתי מחוסן.

גבי לסקי: אמרתי מחלים.

גלעד קריב: הגדרת מחלים, גם ב-אומיקרון, מאוד רלוונטית להגדרת מחוסן.

גלעד קריב: מי שהוא מחלים צריך פרוטוקול חיסוני אחר כדי להיות בגדר מחוסן.

גלעד קריב: אני לחלוטין מסכים אתך אבל אני חוזר להערת הפתיחה.

גלעד קריב: אם הממשלה תגיע ביום שלישי הבא עם הארכה של התו הירוק כאילו לא קרה דבר.

שמחה רוטמן: עוד לא קיבלנו את המידע.

גלעד קריב: אני יודע.

גלעד קריב: אני חושב שהממשלה מבינה את רמזיה של הוועדה.

שמחה רוטמן: מבינה אבל שלושה שבועות אנחנו בלי מידע.

גלעד קריב: ביום שלישי הבא, ככל שהממשלה תבקש להאריך את התו הירוק, היא תצטרך להביא תקנות.

גלעד קריב: כבר הודענו שהתקנות הללו, ללא חוות אפידמיולוגית כתובה שמצדיקה את המשך התו הירוק, התקנות האלה לא תוארכנה.

גלעד קריב: יכול להיות שהוועדה גם תחליט לא לאשר את התו הירוק בלי קשר אם יש חוות דעת או לא אבל זה הדיון של יום שלישי הבא.

גלעד קריב: פתחנו חלון.

גלעד קריב: רק הזכרנו.

גלעד קריב: אני רואה שהמסרים שיוצאים מכאן לאט לאט מחלחלים לרעיונות של סוף השבוע של פוליטיקאים.

שמחה רוטמן: ליברמן פתאום אומר לא צריך תו ירוק.

שמחה רוטמן: אם לא צריך, אל תחכו לוועדה אלא תבטלו את זה.

גלעד קריב: מכובדיי, אני מבין שאלתם רוצים שביומיים בהם הצוות המשפטי של משרד הבריאות צריך להתעסק עם חוק הקורונה החדש שגם אתם חושבים חלקכם שצריך לבטל את תקנות התו הירוק אבל אני מעדיף שנגמור את חוק הקורונה.

גלעד קריב: התייחסות לסוגיה הזו בבקשה.

גלעד קריב: אני רוצה להדגיש לפרוטוקול.

גלעד קריב: בעניין מחוסן ומחלים, אין שינוי מהצעת החוק הממשלתית.

גלעד קריב: כרגע עומד נוסח היו"ר.

גור בליי: למען הבהירות אני פשוט אקריא אותה.

גור בליי: זה בעמוד הראשון של הנוסח שבפניכם.

גור בליי: עכשיו אנחנו מתחילים מהתחלה.

גור בליי: קודם עסקנו בפקודת בריאות העם בגלל שהיה כאן צוות ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

גור בליי: זה יהיה כמו בנוסח המקורי בממשלתי.

גור בליי: ההגדרה תהיה כמו בהצעת החוק הממשלתית בעמוד 3 להצעה: ""תעודת "מחוסן" ותעודת "מחלים" - תעודת מחוסן תקפה או אישור החלמה תקף כמשמעותם בהוראות פי סעיף 20 לפקודת בריאות העם, 1940, בהתאמה".

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, אתה רוצה להתייחס לסוגיה הזאת?

דסטה גדי יברקן: לא.

גור בליי: אנחנו עכשיו בעמוד 2 לנוסח ובעמוד 3 לנוסח המשולב.

גלעד קריב: הנקודה הבאה בעיניי היא נקודה מאוד מרכזית והיא אחד השינויים הגדולים שהכנסנו כאן.

גלעד קריב: זאת ההבחנה בין מצב בריאותי מיוחד ומצב חירום.

גלעד קריב: קודם כל, לאורך כל החוק אנחנו נקדים את המצב הבריאותי המיוחד למצב החירום.

גלעד קריב: המדרגות הן ברורות.

גלעד קריב: המדרגה הראשונה, מבחינתי היא גם זאת שאינשאללה תשקף את רוב הזמן בחודשים להפעלת החוק.

גלעד קריב: זו המדרגה של מצב בריאותי מיוחד שהיא לא מדרגת חירום.

גלעד קריב: אם הנסיבות מצדיקות, עוברים למדרגת חירום.

שמחה רוטמן: לפני שנתקדם, יש לי שאלה.

שמחה רוטמן: ההגדרה של ועדה של כנסת.

שמחה רוטמן: האם אנחנו לא רוצים להשאיר אופציה לוועדת קורונה לפחות במצבי החירום כדי לתכלל את הכול?

שמחה רוטמן: כרגע אין אופציה כזאת בחוק.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני חושב שעם טיוב הפיקוח הפרלמנטרי העבודה בוועדות היא עבודה סבירה.

גלעד קריב: נוצרה כאן מציאות

שמחה רוטמן: בוועדת הרווחה אף פעם לא בדקו אותם.

שמחה רוטמן: אנחנו לא מייצרים מדיניות אחידה אפילו בפיקוח.

גלעד קריב: נכון אבל כפי שראית כאשר הוועדה הזו ראתה שיש לקונה, לקחנו את זה על עצמנו כמו בעניין רשות האוכלוסין.

גלעד קריב: יש לנו סוגיה אחת שיש בה לקונה והיא מוסדות הרווחה.

גלעד קריב: ועדת הבריאות עושה את עבודתה בכל הנוגע לצווים, ועדת החינוך עושה את עבודתה ואנחנו עושים את עבודתנו.

שמחה רוטמן: אני רק רוצה להשאיר אופציה לכנסת להקים ועדת קורונה.

גלעד קריב: הצעתי היא שתגיש הסתייגות.

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: אני אגיש הסתייגות.

זאב בנימין בגין: הצעה.

זאב בנימין בגין: אני מציע לעניין זה שבאופן עתי, למשל פעם בחודש, יתכנסו ראשי הוועדות העוסקות בדברים לישיבת תיאום.

זאב בנימין בגין: זה לא צריך לקחת יותר משעה וזה ישפר מאוד את עבודתנו ואת עבודת הכנסת באופן כולל.

גלעד קריב: אני מסכים.

גלעד קריב: אני יכול לבשר לך שקבוצת ווטסאפ של יושבי ראש ועדות הקורונה כבר קיימת.

דסטה גדי יברקן: זה מאוד מתקדם לנהל את הקורונה ב-ווטסאפ.

גלעד קריב: אף אחד לא מנהל.

גלעד קריב: אנחנו מזמינים אותך לכל אחד מעשרות הדיונים בחודש שוועדת החוקה מקיימת בנושא הקורונה.

גלעד קריב: אני מסכים אתך, חבר הכנסת בגין.

גלעד קריב: היום דיברתי עם יושב ראש הכנסת וגם הצעתי שהדבר ייעשה בלשכתו כי יש כאן הקרנה על כל מה שמתנהל כאן בבית.

גלעד קריב: אנחנו עשה זאת.

זאב בנימין בגין: תודה.

גלעד קריב: כבר היום התיאום בין יושבי ראש הוועדות הוא הרבה יותר גבוה מכפי שהיה בעבר ואנחנו נקדם זאת.

גלעד קריב: אני רוצה לחזור לעניין של המצב הבריאותי המיוחד ומצב החירום.

גלעד קריב: זה לא מצב חירום מיוחד.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: יש מצב בריאותי מיוחד ויש מצב חירום.

גלעד קריב: אנחנו תמיד נתחיל בחוק בהגדרות ובהתייחסות למצב בריאותי מיוחד ואז למצב חירום.

גלעד קריב: כאן יש לנו את ההגדרות מה מצדיק הכרזה על מצב בריאותי מיוחד ומה מצדיק מעבר למצב חירום.

גלעד קריב: זה מופיע לכם בסעיף 3(א)(1) ו-(2).

גור בליי: אני אקריא את זה כי זה עבר שינויים 3.

גור בליי: החלפת סעיף 2 במקום סעיף 2 לחוק העיקרי יבוא:

גור בליי: שוכנעה הממשלה כי יש סיכון ממשי להתפשטות נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור, ובשל כך מתחייב לנקוט פעולות מכוח הסמכויות הקבועות בחוק זה, כדי לצמצם את התפשטות הנגיף, רשאית היא להכריז, באישור כאמור בסעיף קטן (ג), על מצב בריאותי מיוחד בשל נגיף הקורונה.

גלעד קריב: חבריי חברי הכנסת, אני מבקש בהקשר של ההגדרות, מכיוון שיש כאן איזשהו שינוי מהנוסח הממשלתי, לשים לב.

גור בליי: זה חדש.

גור בליי: זה לא היה בממשלתי.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: זה לא למול הנוסח המוצע אלא למול נוסח שאנחנו הבאנו באחד הדיונים.

גלעד קריב: .

גלעד קריב: אני מפנה למושגי השסתום, נקרא לזה.

גלעד קריב: במצב בריאותי מיוחד, צריך לשים לב למלים "התפשטות נגיף הקורונה" ו"פגיעה משמעותית בריאות הציבור".

דסטה גדי יברקן: איך מחליטים משמעותית?

גלעד קריב: זה מונח שסתום שמציגים את חוות הדעת האפידמיולוגי ואנחנו שומעים את עמדת המומחים, שואלים עליה שאלות, ואם אנחנו סומכים את ידינו על ההכרזה.

גלעד קריב: אי אפשר בחקיקה לתת פרמטרים של כמה חולים קשה וכולי.

גלעד קריב: שומעים מכלול של נסיבות.

גלעד קריב: הפגיעה בפגיעות הציבור היא לא פקטור אחד.

גלעד קריב: מה שלמדנו בגלים האחרונים זה שלפעמים המרכיב המשמעותי של הפגיעה בבריאות הציבור זו הסכנה של קריסת יחידות טיפול נמרץ.

גלעד קריב: במקום אחר הפגיעה המשמעותית בבריאות הציבור היא דווקא בתשתית הרפואה בקהילה כי בגלל שיש לנו כל כך הרבה רופאים ואחיות חולים, קופות החולים לא מתפקדות.

גלעד קריב: הממשלה תצטרך, בהסתמך על חוות דעת מקצועית, לשכנע את הוועדה שיש כאן חשש לפגיעה משמעותית בבריאות הציבור.

דסטה גדי יברקן: יש לי שאלה למשרד הבריאות.

דסטה גדי יברקן: כולנו מסכימים שאנחנו נמצאים – לפחות על פי החוק - בשעת חירום, במגיפה.

דסטה גדי יברקן: כך אנחנו מתנהלים.

גלעד קריב: נכון.

דסטה גדי יברקן: כמדומני שפרופסור רן בליצר כתב את ההתנהלות של מדינת ישראל בעת חירום, במגיפה.

דסטה גדי יברקן: יש המלצות כתובות בספר שהוא בעצמו כנראה פרסם.

דסטה גדי יברקן: אני שואל שאלה.

דסטה גדי יברקן: האם אתם פועלים על פי מה שנכתב בעבר או שאתם פועלים לפי מה שקורה כרגע, כאן ועכשיו ללא קשר להמלצות בהתנהלות פנדמיה.

גלעד קריב: תשובה קצרה בבקשה.

אילנה גנס: פנדמיה כרגע היא אירוע מאוד מאוד דינאמי ופרופסור רן בליצר הוא חבר גם בקבינט וגם בצט"מ.

דסטה גדי יברקן: אני יודע.

דסטה גדי יברקן: אני שואל אם אתם מתנהלים על פי המלצות שהוא כתב לפני שנים למדינת ישראל.

דסטה גדי יברקן: האם פתחתם את ההמלצות שלו לפנדמיה?

גלעד קריב: אני מבקש תשובה קצרה.

גלעד קריב: אני לא מקיים עכשיו דיון מעקב.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, תן לי לשאול שאלות.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אתה יכול לשאול שאלות שנוגעות לנושא הדיון.

דסטה גדי יברקן: זה בדיוק נושא הדיון.

גלעד קריב: לדעתך.

גלעד קריב: תשובה קצרה בבקשה.

אילנה גנס: מרבית ההמלצות אכן מיושמות מאחר והוא מדבר על עקרונות אפידמיולוגיים של ניהול אירוע פנדמי ואנחנו פועלים לפיהם.

גלעד קריב: תודה.

דסטה גדי יברקן: פועלים לפיהם.

דסטה גדי יברקן: לפרוטוקול את אומרת.

אילנה גנס: כן.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי, הערה לגוף הדיון.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, אני רואה שבאמת יש שני מושגי שסתום – מצב חירום מיוחד, סיכון ממשי להתפשטות ופגיעה ממשית או משמעותית בבריאות.

גלעד קריב: משמעותית.

גבי לסקי: אבל כשאנחנו באים לבדוק את המטרה של ההכרזה, אנחנו אומרים רק כדי לצמצם את ההתפשטות.

גבי לסקי: כלומר, גם כאשר אין סיכון בריאותי.

גלעד קריב: פגיעה משמעותית בבריאות הציבור.

גבי לסקי: אבל אחר כך אומרים: מכוח סמכותו הקבוע בחוק זה כדי לצמצם את התפשטות הנגיף, רשאית היא להכריז.

גבי לסקי: זאת אומרת, מטרת ההכרזה היא רק כדי לצמצם את ההתפשטות.

גלעד קריב: האם מבחינת

גלעד קריב: כם אפשר להוסיף את הפגיעה?

גבי לסקי: לא.

גבי לסקי: אני אומרת שכדי לצמצם את ההתפשטות, הרי אני מוכנה לפגוע בחרויות גם כשאין כאן סיכון בריאותי.

גבי לסקי: זה מה שזה אומר לי כאן.

גלעד קריב: ממש לא.

גבי לסקי: כן.

גבי לסקי: המטרה של המצב הבריאותי המיוחד היא רק כדי לצמצם את ההתפשטות.

גבי לסקי: יכול להיות שיש התפשטות גדולה אבל אין סיכון בריאותי.

גלעד קריב: אנחנו נוסיף לנוסח שזה צמצום התפשטות הנגיף או מניע.

זאב בנימין בגין: או למחוק.

גבי לסקי: אז אנחנו יכולים באמת לבדוק שיש כאן פגיעה בריאותית כי אם זאת רק התפשטות, זאת לא פגיעה בריאותית.

אייל זנדברג: למחוק את המטרה בכלל?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אנחנו נטייב את ההגדרה.

גלעד קריב: צמצום התפשטות הנגיף או מניעת הפגיעה.

זאב בנימין בגין: למחוק אחרי "כדי לצמצם".

זאב בנימין בגין: הרישה מייתרת את זה.

אייל זנדברג: אבל הרישה מתארת את המצב העובדתי שהממשלה השתכנעה בו ולעומת זאת אחרי "כדי" מתאר לשם מה נדרשת הפעלת הסמכויות.

גור בליי: הכול נועד לצמצם את התפשטות הנגיף.

גור בליי: זו המטרה.

גבי לסקי: כן, אבל אם אין לי פגיעה בריאותית, על אף שיש לי התפשטות?

גבי לסקי: תגידו שיש פגיעה בבריאות ואז תעברו ישר לחירום.

גלעד קריב: הועלתה כאן בקשה של חברת הכנסת לסקי.

גלעד קריב: כמו שבמונחי שסתום בהתחלה יש התפשטות נגיף ופגיעה משמעותית, אז הסמכויות שיינקטו הן לצמצום ההתפשטות ולמניעת הפגיעה.

גלעד קריב: לייצר הגבלה בין שני חלקי המשוואה.

גלעד קריב: אנחנו נדבר על זה בהפסקה בהמשך.

גלעד קריב: בהגדרה של החירום, אני מראה שיש כאן את המושגים או של מגמת עלייה ניכרת בתחלואה או ששוב יש לנו כאן התפשטות רחבה ופגיעה חמורה.

גלעד קריב: אלה מונחי שסתום שיסייעו לנו להבחין במצבים של הקפיצה וגם כאן צודקת חברת הכנסת לסקי בזה שהיא אומרת – וזה לקח שלנו מה-אומיקרון – שההתפשטות כשלעצמה היא פרמטר שמדליק נורה אדומה אבל יכולה להיות התפשטות רחבה שלא פוגעת פגיעה מהותית בבריאות הציבור.

גור בליי: אני פשוט לא בטוח שצריך לכתוב את זה, חברת הכנסת לסקי, כי כדי להיכנס, התנאי הוא שיש התפשטות רחבה שגורמת לפגיעה בריאותית.

גור בליי: אתה מפעיל את האמצעים כדי לצמצם את התפשטות הנגיף שכבר אמרנו שאותה התפשטות גורמת ל...

זאב בנימין בגין: סעיף 2 מנוסח כנראה יותר טוב ויותר הדוק כי אתה אומר "סיכון ממשי ולפגיעה חמורה" ואילו בסעיף 1 אתה אומר "כדי לצמצם".

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בהתחלה, ברישה, יש "ולפגיעה".

אייל זנדברג: תשווה את הרישה לרישה.

גלעד קריב: הבקשה של חברת הכנסת לסקי היא ברורה.

גלעד קריב: זאת הייתה הכוונה.

גלעד קריב: המטרה לצמצם את התפשטות הנגיף היא תמיד קשורה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: יכול להיות שהסמכויות שהממשלה צריכה.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי צודקת בדבר אחד.

גלעד קריב: לא, היא צודקת בהרבה דברים אבל לעניין הזה היא צודקת בדבר אחד.

גלעד קריב: הסמכויות של החוק הזה צריכות להיות מופעלות הרבה פעמים כדי לצמצם את התפשטות הנגיף אבל לפעמים אנחנו צריכים להפעיל סמכויות לא כדי לצמצם את התפשטות הנגיף אלא כדי למנוע את הפגיעה.

גלעד קריב: זה בסדר גמור.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אם מחר נגלה שהתפשטות הנגיף לא מביאה לפגיעה חמורה – לא צריך להפעיל סמכויות.

דסטה גדי יברקן: אבל זה המצב.

גלעד קריב: זאת דעתך שזה המצב.

דסטה גדי יברקן: זאת דעתי.

גלעד קריב: אדוני חבר הכנסת יברקן, אם יש לך הערות לנוסח החוק, אתה מוזמן לומר אותן.

דסטה גדי יברקן: ברור אבל כל מילה שאני אומר, אתה – סליחה על הביטוי – קופץ.

גלעד קריב: תבקש רשות דיבור מסודר ואני אתן לך רשות דיבור מסודרת.

דסטה גדי יברקן: אני לא ראיתי שחבריי ביקשו ממך רשות דיבור.

דסטה גדי יברקן: זה לא מכבד אותך.

דסטה גדי יברקן: לא אותי.

גלעד קריב: בסדר גמור.

דסטה גדי יברקן: חבריי כאן מתפרצים ואתה נותן להם לדבר.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, אתה רוצה לדבר?

דסטה גדי יברקן: אני אומר מילה ואתה מפסיק אותי.

דסטה גדי יברקן: זה לא מכובד.

גלעד קריב: אתה צודק.

גלעד קריב: אני מתנצל.

גלעד קריב: אתה רוצה לדבר?

דסטה גדי יברקן: בוודאי.

דסטה גדי יברקן: לשם מה באתי לכאן?

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, בבקשה.

גלעד קריב: אני רק מבקש שהדברים יהיו - - -

דסטה גדי יברקן: אתה גם מבקש מה אני אגיד?

דסטה גדי יברקן: אני רוצה להגיד מה שאני רוצה.

גלעד קריב: תגיד מה שאתה רוצה, רק אני רוצה לומר לך שהדיון התחיל בשעה 10:00.

דסטה גדי יברקן: אני הייתי כאן.

גלעד קריב: בבקשה למה לא ביקשת רשות דיבור?

גלעד קריב: חבל על ההתדיינות.

גלעד קריב: אדוני, בבקשה.

גלעד קריב: אמור את דבריך.

גלעד קריב: אני מתנצל.

דסטה גדי יברקן: שהיועץ המשפטי ימשיך עם הסעיף ואני אמשיך אחר כך.

גלעד קריב: סיימנו את הסעיף הזה.

גור בליי: למען הבהירות, כי היו הרבה שאלות והסעיף הוא סעיף חשוב.

גור בליי: המבנה של כל אחת מההכרזות בנוי בצורה קצת אחרת.

גור בליי: המצב הבריאותי במיוחד, כדי להיכנס אליו צריך כמה תנאים מצטברים.

גור בליי: צריך סיכון ממשי להתפשטות הנגיף ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור.

גור בליי: זה דבר אחד.

גור בליי: הדבר השני הוא שלצד המצב הבריאותי הזה צריך לנקוט בפעולות מכוח חוק הסמכויות.

גור בליי: אלה שני התנאים.

גור בליי: האחד, יש את הסיכון הממשי עם הפגיעה המשמעותית בבריאות הציבור, סיכון ממשי להתפשטות ופגיעה משמעותית, והתנאי המצטבר השני הוא שלצד התנאי האפידמיולוגי הזה צריך לנקוט בצעדים מכוח החוק.

גור בליי: המצב גבוה יותר, מצב החירום, דורש משהו יותר מחמיר כי הוא בעצם המצב הגבוה יותר מבחינת החוק ואז יש שני תנאים מצטברים שלכל אחד מהם יש שתי אופציות.

גור בליי: זה כמו מטריצה.

גור בליי: התנאי הראשון, צריך או מגמת עלייה ניכרת או סיכון ממשי להתפשטות רחבה ולפגיעה חמורה, אחד משניה, וגם צריך לנקוט בפעולות המיוחדות שמיוחדות למצב חירום כמו סגר או הגבלות מחמירות יותר או הצורך לנקוט בפעולות תכופות.

גור בליי: זאת אומרת, בתדירות גבוהה.

גור בליי: אם אתה עומד במערך האפידמיולוגי הגבוה יותר, מצב יותר קשה מבחינה בריאותית, אבל הממשלה לא רוצה להשתמש בצעדים המיוחדים אלא היא פשוט רוצה לעבוד בתדירות, לשנות בתדירות גבוהה – גם אז יש הצדקה לעלות למצב החירום.

גור בליי: זה המבנה של שני הסעיפים.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, בבקשה.

דסטה גדי יברקן: תודה.

דסטה גדי יברקן: אשמח להגיד את דבריי.

דסטה גדי יברקן: באתי עם משהו כתוב כדי שלא יהיו פרשנויות כמו שקורה כאן בדרך כלל.

דסטה גדי יברקן: ראשית כל אדוני היושב ראש, אני חייב להגיד שזה לב הדמוקרטיה הישראלית והכנסת ובוודאי ספציפית הוועדה הזאת.

דסטה גדי יברקן: גם דעות שלכאורה נראות אולי לא אוטנטיות בעיני הוועדה, צריכות להישמע.

דסטה גדי יברקן: לכן אנחנו כאן.

דסטה גדי יברקן: לכן קצת תמוה שכל הזדמנות שאני אומר אתה קוטע אותי.

דסטה גדי יברקן: אני לא חושב שאני מייצג כאן את עצמי.

דסטה גדי יברקן: אני מייצג כאן ציבור.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שזה מגיע למקומות שהם קצת לא מכבדות את הוועדה.

גלעד קריב: אדוני, אני שב ומתנצל אם אתה חש שקולך לא נשמע.

גלעד קריב: הנה, אנחנו נותנים לך פעם נוספת להשמיע את כל דבריך בנחת ובהתאם לרצונך.

דסטה גדי יברקן: תודה רבה.

גלעד קריב: וזכותך כמובן.

דסטה גדי יברקן: זו חובתי.

גלעד קריב: אתה צודק.

דסטה גדי יברקן: אדוני, לפני כשבוע וחצי, אתה יודע, שלחתי מכתב למשרד הבריאות ולמשרד ראש הממשלה באמצעות עורכי דין והצענו חלופות.

דסטה גדי יברקן: לשמחתי כמעט כל החלופות כרגע מוצגות על ידי הציבור ועל ידי הממשלה.

דסטה גדי יברקן: לאור שינוי הנסיבות המחייבות לקיים שגרת חיים לצד הקורונה לטובת הציבור בישראל, אני פונה לחברי הוועדה לשקול מחדש את הצורך לאשר את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

דסטה גדי יברקן: בשבוע האחרון התברר לכולם מה שאני חוזר וטוען כבר זמן רב – מיליונים אומרים זאת ולא רק אני – שאין הצדקה אפידמיולוגית לתו הירוק ואף ציטט זאת גם שר האוצר אביגדור ליברמן.

דסטה גדי יברקן: מוסכם על הכול שהמחוסנים נדבקים באותה מידה כמו אלה שלא מחוסנים ואף מעבר לכך.

דסטה גדי יברקן: במצב הזה, לא רק שאין טעם לאפליה ולהדרה של בלתי מחוסנים מהמרחב הציבורי, אלא מן הראוי להימנע מכך.

דסטה גדי יברקן: במצב זה אף אסור לממשלה בתכלית האיסור לשלול את החופש או להפר את זכויות היסוד האחרות של אוכלוסיות הבוחרים לא להתחסן שהן כבר קרוב ל-50 אחוזים.

דסטה גדי יברקן: 40 אחוזים נכון ללפני כמה ימים.

דסטה גדי יברקן: פגיעת הממשלה בזכויות האזרח חצתה מזמן כל גבול אפשרי של המדרון החלקלק ואיבדה כל רגישות לזכויות אלה וכל שליטה במעשיה שזה הרצון שלה בעיקר.

דסטה גדי יברקן: יצירת מערכת משפטית כפולה, האחת מיועדת למעמד המחוסן והשנייה מיועדת למעמד הלא מחוסן, והיוצרת נידוי חברתי, כלכלי, בתחומי חיים רבים, שלילת זכויות על רקע בחירתם הלגיטימית לא להתחסן במנת הבוסטר, איננה יכולה להיקרא אלא אפליה רפואית מדובר כאן באנשים שקיבלו חיסון ראשון, קיבלו חיסון שני, ופחדו או לא פחדו, לא רצו לקחת את חיסון הבוסטר.

דסטה גדי יברקן: בנוסף, אין שום מצב חירום שנובע מהקורונה על פי מה שאנחנו רואים בנתוני ה-אומיקרון.

דסטה גדי יברקן: נתוני אמת מראים שלפחות חצי מהמאושפזים הגיעו לבתי החולים מסיבות אחרות ורק במהלך בדיקה שגרתית אומתו לקורונה.

דסטה גדי יברקן: בתי החולים אינם על סף קריסה בשל הקורונה, כפי שאנחנו רואים.

דסטה גדי יברקן: חוק הסמכויות מיושם כיום בעיקר לגבי התו הירוק שכאמור דינו להתבטל לאלתר ויפה שעה אחת קודם.

דסטה גדי יברקן: מתברר שיש כיום רבים בכנסת, בממשלה, שמסכימים איתי בדיעבד.

דסטה גדי יברקן: גם כך, די לנו בכפיית בדיקות והבידודים הבעייתיים לכשעצמם הנעשית מכוח צו בריאות העם ואינה כלולה בחוק הסמכויות.

דסטה גדי יברקן: משרד הבריאות עושה שימוש בצורה כוחנית בסמכויות שהחוק מקנה לו ואפילו שימוש לרעה.

דסטה גדי יברקן: במשך שבועות רבים לא הוגש מסמך אפידמיולוגי אחד - אפילו אדוני, אתה בעצמך דרשת זאת – ובכל זאת מותקנות תקנות פוגעניות הגורמות נזקים עצומים למשק, לחברה, לכלכלה ומעל לכל לדור שלם של תלמידי ישראל בפגיעה נפשית ופסיכולוגית.

דסטה גדי יברקן: מזה כשבוע מתרבים הקולות הקובעים כי התו הירוק אינו רלוונטי כך שהיה מצופה שמשרד הבריאות ייזום את ביטולו ואת הסבל שחזה ציבור גדול כתוצאה מיישומו.

דסטה גדי יברקן: תחת זאת ממשיך השר הורוביץ ליישם את משטר הקורונה וחוזר על עמדתו כי ביטול התו הירוק אינו עומד על הפרק.

דסטה גדי יברקן: עתה, במקום לבטל את החוק, מבוקשת הרחבתן והחמרתן של הסמכויות ללא צורך, תוך הענקת כוח נוסף ומסוכן לרשויות השלטון.

דסטה גדי יברקן: מומחים בעלי שם עולמי סבורים שהגיעה העת לחיות לצד הקורונה, במיוחד כאשר קיים חיסון ופותחו תרופות למחלה, כולל כוהני החיסונים מטעם משרד הבריאות.

דסטה גדי יברקן: אני קורא מעל במה זו לכל חבריי חברי הכנסת, שוחרי הדמוקרטיה וזכויות האדם לא לתת יד לתיקון והארכת חוק הסמכויות שאין בו אלא אמצעי שליטה ושיכרון כוח לממשלה.

דסטה גדי יברקן: ממשלה זו מטילה הגבלות פוגעניות וחסרות הצדקה על ציבור שהולך ומאבד את האמון במערכת השלטון וכך נגרם נזק בלתי הפיך שהוא בגדר בכייה לדורות.

דסטה גדי יברקן: במקור חוק הסמכויות חוקק בתנאי אי ודאות, בהנחיה וגיבוש של בג"ץ.

דסטה גדי יברקן: כיום השתנו התנאים וברור בדיעבד שרב הנזק על התועלת באמצעים הדרקוניים שהחוק מעניק לממשלה היוצרים אפליה רפואית.

דסטה גדי יברקן: בואו נגלה אחריות אדוני ונעמוד כולנו ביחד לבטל את הדבר הזה.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שמה שאנחנו חווים, אנחנו רואים עכשיו את אנגליה, את בוריס ג'ונסון שהודיע שהוא מבטל את כל ההנחיות, גם התו הירוק.

דסטה גדי יברקן: אני אומר שלא צריך לנהוג בפאניקה.

דסטה גדי יברקן: אני אומר לכם, ובאמת, כל אלה שקוראים לעצמם בעלי זכויות אדם, לכן אני מאוד שמח לראות לפחות צדיקה אחת בסדום בכל המחנה הזה שנקרא זכויות אדם - גבי לסקי שנמצאת כאן - ואני רוצה לשאול היכן שר הבריאות ניצן הורוביץ, היכן מוסי רז, היכן תמר זנדברג, היכן מפלגת העבודה, איפה כולם.

דסטה גדי יברקן: אדוני, אני חושב שהגיע הזמן לשים את המחלוקות הפוליטיות ואני קורא גם לחבריי באופוזיציה.

דסטה גדי יברקן: אני יודע שהממשלה הקודמת, אנחנו הבאנו את החוקים האלה, אבל אנחנו שנה וחצי אחרי זה.

דסטה גדי יברקן: צריך לבוא לומר ביושר ובהגינות שמה שחשבנו אז, הנתונים שהיו לנו אז אלה לא הנתונים של היום.

דסטה גדי יברקן: אני קורא לכל חברי הכנסת לעמוד ביחד ולהצביע נגד חוק הסמכויות.

דסטה גדי יברקן: תודה.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת יברקן על הדברים החשובים.

גלעד קריב: חבריי, אנחנו חוזרים לנוסח.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, מחר אנחנו עתידים לקיים הצבעה על החוק בקריאה שנייה ושלישית, בהסתייגויות.

גלעד קריב: אתה מוזמן לבוא גם מחר.

דסטה גדי יברקן: ודאי.

דסטה גדי יברקן: תודה.

גלעד קריב: אני אאפשר מחר לכל חברי הכנסת שישתתפו, גם אם הם לא חברי הוועדה, לומר גם עמדה כללית לגבי החוק לפני ההצבעות על ההסתייגויות וכולי.

גלעד קריב: תודה אדוני.

גלעד קריב: אני אומר שוב שבזמן ההפסקה נטייב כאן את הנוסח.

גלעד קריב: מקובלת עלי העמדה, עוד נטייב אותה עם נציגי הממשלה, שהמטרה של הפעלת הסמכויות צריכה להיות כדי לצמצם את הפגיעה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: מכללה במקום שזה עובר דרך מניעת התפשטות של הנגיף, מצוין, אבל בסיטואציות אחרות שהפגיעה היא לא מההתפשטות אלא היא מדברים אחרים, מה שמעניין אותנו זאת לא הסוגיה אם הנגיף מתפשט או לא אלא זה מה עוצמת הפגיעה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: כאשר עמדת מערכת הבריאות תהיה שמה שגורם לפגיעה בבריאות הציבור זו התפשטות הנגיף, כשיציגו את חוות הדעת, בסדר גמור.

גלעד קריב: בסיטואציות אחרות אולי דבר אחר דרוש לנו כדי לבלום את הפגיעה אבל נדבר על זה בהפסקה.

גבי לסקי: גם בעניין הזה, גם בעניין סעיף קטן (2).

גלעד קריב: גם שם.

גלעד קריב: הביטוי לא צריך להיות כדי לצמצם את התפשטות הנגיף.

גלעד קריב: הביטוי צריך להיות כדי לצמצם את הפגיעה בבריאות הציבור.

גבי לסקי: כתוב או לנקוט באופן תכוף פעולות מכוח סמכויות הקבועות בחוק זה.

גבי לסקי: כאילו שזו מטרה בפני עצמה.

גבי לסקי: זאת לא יכולה להיות מטרה בפני עצמה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: זאת מטרה לעבור.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר את הסיבה.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת רוטמן.

גלעד קריב: אחד ההבדלים הגדולים בין המצב המיוחד לבין מצב החירום הוא לא רק ארסנל הכלים אלא זאת מהירות הפעלתם.

גלעד קריב: במצב החירום בצר לנו אנחנו חוזרים למשטר פרלמנטרי, פיקוח פרלמנטרי יותר מוגבל, בו עומדות לנו 48 שעות לפיקוח פרלמנטרי ואם לא הפעלנו את הפיקוח הפרלמנטרי, הדברים נכנסים מאליהם.

גלעד קריב: לכן ממד הזמן הוא הצדקה דרמטית למעבר למצב החירום.

גלעד קריב: כי במצב המיוחד שיקמנו כאן דרמטית את הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: קודם כל, בלי החלטה פוזיטיבית של הוועדה או המליאה – תכף נגיע לזה – אין כניסה של התקנות החדשות לתוקף.

גלעד קריב: לכן אחת ההצדקות הגדולות למעבר למצב חירום היא אם הממשלה משכנעת את הכנסת שכדי לבלום את הפגיעה החמורה בבריאות הציבור צריך לפעול כאן בצורה הרבה יותר דחופה ומהירה ולכן עמדנו על זה.

גלעד קריב: להפך, זאת משקולת על רגלי הממשלה כי הממשלה תצטרך להסביר לנו כשהיא תבקש לעבור למצב חירום למה אתם לא יכולים להסתפק בשגרה הזאת של תקנות שישה ימים לפני כניסה לתוקף.

שמחה רוטמן: תחשבי על סיטואציה בה יודעים על התפשטות מהירה של ה-אומיקרון וכל יום מתווספות מדינות.

שמחה רוטמן: במשטר הרגיל אין דרך להוסיף כל הזמן מדינות.

גבי לסקי: כאן שוב צריך לשנות.

גלעד קריב: אנחנו נשנה.

גלעד קריב: היעד הוא לא צמצום ההתפשטות.

גלעד קריב: היעד הוא מניעת הפגיעה בבריאות הציבור.

גבי לסקי: עוד משהו.

גבי לסקי: מבחינת מושגי שסתום, לטעמי הם נזילים מדי.

גבי לסקי: "סבורה הממשלה כי יש עליית מגמה ניכרת בתחלואה בנגיף הקורונה או שיש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של הנגיף ולפגיעה חמורה בבריאות הציבור".

גבי לסקי: מה זה פגיעה חמורה בריאות הציבור?

דסטה גדי יברקן: בדיוק את זה שאלתי קודם.

גבי לסקי: פעם יאמרו לנו שאלה מאושפזים, פעם יאמרו לנו שאלה מתים.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שכל ההגדרה הזאת היא החמרה משמעותית של ההגדרה הקיימת היום.

גלעד קריב: ההגדרה למצב החירום היא החמרה משמעותית על המשקולות שמונחות על רגלי הממשלה ולהעביר אותנו למצב חירום - שקצת בניגוד לדבריו של חבר הכנסת יברקן - מצב החירום בחוק כאן הוא פחות מחמיר ממצב החירום בחוק הקיים.

גלעד קריב: למשל, בפיקוח הפרלמנטרי המורחב.

גבי לסקי: זה נכון.

גבי לסקי: אנחנו שנתיים באירוע.

גבי לסקי: אנחנו צריכים לדעת מה זה חמור ומה זה לא חמור.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים להגדיר.

גלעד קריב: זה אחד הלקחים ממה שקורה.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים להגדיר אפריורית מהי אותה פגיעה חמורה מכיוון שמערכת בריאות הציבור מורכבת מכל כך הרבה זירות ואי אפשר לפרט אין סוף תרחישים מהי הפגיעה החמורה.

גלעד קריב: פעם זה מכונות ה-אקמו, פעם אלה מחלקות הקורונה, פעם בריאות בקהילה, פעם זאת פגיעה בילדים פעם זאת פגיעה בקשישים.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר מה עוד עשינו והכל כאן משתרג זה עם זה.

גלעד קריב: בניגוד לחוק הקיים, אם נאשר את החוק בנוסח שלו, הממשלה לא יכולה להכריז בפעם הראשונה על תקופת חירום או על מעבר ממיוחד לחירום בלי אישור הכנסת.

גלעד קריב: בחוק הקודם הממשלה הכריזה ואנחנו נכנסנו לפעולה רק בפעם הבאה, בהארכה.

גלעד קריב: לכן אנחנו צריכים לחיות יותר בשלום עם מושגי שסתום כי בניגוד לפעם הקודמת, כאן הוועדה תשב על המדוכה כדי לברר את עוצמת האיום על בריאות הציבור.

דסטה גדי יברקן: אתה צודק.

דסטה גדי יברקן: זה עניין של מושגים.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לתת דוגמה ואני אשמח מאוד אם גם כאן משרד הבריאות יענה לי.

דסטה גדי יברקן: בסוף אתם מגדירים את כל מי שיש לו וריאנט כחולה.

דסטה גדי יברקן: אני אקח את עצמי כדוגמה.

דסטה גדי יברקן: לי הייתה קורונה ללא תסמינים וללא שום דבר.

דסטה גדי יברקן: הייתי תשעה ימים בבית.

דסטה גדי יברקן: לא היה לי כלום.

דסטה גדי יברקן: שום דבר.

דסטה גדי יברקן: כל אחד כמובן חווה את זה אחרת וזה לא אומר שכולם חווים את זה כמוני.

דסטה גדי יברקן: אני הוגדרתי חולה ולא הייתי חולה.

דסטה גדי יברקן: למה לא להגיד מאומת ואז חולה זה באמת מי שהיו לו תסמינים קשים והייתה לו באמת מחלה.

דסטה גדי יברקן: אני אדם בריא שלראשונה בהיסטוריה מוגדר כחולה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: תשובה קצרה ואנחנו ממשיכים.

אילנה גנס: ההגדרה כתובה בכל הצווים והתקנות.

דסטה גדי יברקן: למה?

אילנה גנס: כי זאת מחלה שהיא מחלה מדבקת.

דסטה גדי יברקן: אבל לא חליתי.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: תשובה קצרה.

דסטה גדי יברקן: שתענה.

אילנה גנס: יש הגדרה של מחלה ונשאות של נגיף.

אילנה גנס: נשא של נגיף מבחינת הגדרה רפואית הוא אדם שיכול לפתח תסמינים בהמשך, יכול לפתח סיבוכים בהמשך ולכן זה לא אומר שאינך יכול להיות מוגדר לא כחולה.

אילנה גנס: שנית, מבחינת הסיכון להדבקה, מן הסתם בן אדם שהוא נשא יכול לגרום לתחלואה.

דסטה גדי יברקן: יש הבדל בין חולה להדבקה.

גלעד קריב: תודה על התשובה.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, תודה.

גלעד קריב: קיבלנו תשובה.

דסטה גדי יברקן: לא קיבלנו תשובה.

גלעד קריב: קיבלת תשובה שאיננה מניחה את דעתך.

דסטה גדי יברקן: לא אותי.

דסטה גדי יברקן: זה מדע.

גלעד קריב: חבר הכנסת יברקן, אני רוצה להציע הצעה.

גלעד קריב: אדוני, לא.

דסטה גדי יברקן: אני בניגוד לשר הבריאות מאמין במדע.

דסטה גדי יברקן: מאמין ברפואה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אנחנו עכשיו ממשיכים.

גלעד קריב: יש לי הצעה.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לדון לגופם של נוסחי חוק.

גלעד קריב: אמרתי שמחר תתאפשר התייחסות נוספת.

גלעד קריב: אני חושב שאתה מעלה סוגיות חשובות.

גלעד קריב: אני מציע, אנחנו נקבע דיון כפי שעשינו לפני חודשיים.

גלעד קריב: בשלה השעה.

גלעד קריב: נסיים השבוע את חקיקת החוק, לקראת עונת חידוש התקנות שאולי לא תתחדשנה בשבוע הבא.

גלעד קריב: אנחנו נבקש, גם באמצעות ה-זום, השתתפות של דוקטור אלרעי פרייס, של הפרויקטור פרופסור זרקא לדיון מעקב שהוא לא לגופם של נוסחים.

גלעד קריב: לדיון הזה נזמין את חברי הכנסת, בין א חברי ועדה ובין אם לאו.

גלעד קריב: אני אתאם את זה גם עם יושב ראש ועדת הבריאות ונקיים דיון על איך אתם מבינים היום את מצב התחלואה.

גלעד קריב: עד אז אנחנו מצפים לחוות הדעת הכתובה.

גלעד קריב: נקיים דיון שנקרא לו חיתוך מצב בריאותי אפידמיולוגי.

גלעד קריב: מכובדיי, יש עוד כמה סוגיות שנוגעות להבחנה בין מצב מיוחד למצב חירום.

גלעד קריב: אנחנו תכף נחזור אליהן ונציג את נוסח היו"ר.

גלעד קריב: הצטרפו אלינו חברנו מר תומר מוסקוביץ ראש רשות האוכלוסין וההגירה ועורכת הדין עירית ויסבלום מהרשות.

גלעד קריב: אני רוצה לכבד את זמנם.

גלעד קריב: תודה על הגעתכם לחדר הוועדה.

גלעד קריב: אני יודע שחברנו תומר מגיע מישיבה עם השרה.

גלעד קריב: אנחנו מדלגים לסוגיית הכניסה והיציאה מישראל.

גלעד קריב: מיד היועץ המשפטי יפנה למיקום.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שהסוגיה הזאת נתפסת על ידי הוועדה הזו כאחת מסוגיות המפתח בכל נושא ההתמודדות עם הקורונה.

גלעד קריב: אנחנו בחודשים האחרונים – ביתר שאת בשבועות האחרונים – מתוך דיאלוג מאוד פורה גם עם הרשות וגם עם משרד הבריאות, לקחנו על עצמנו חובת פיקוח פרלמנטרי שוטף גם במקום שהוא לא דרך הפרוצדורה של תקנות וזכינו לשיתוף פעולה.

גלעד קריב: לא תמיד הכול ראינו עין בעין וזה בסדר, לא תמיד צריך לראות עין בעין, אבל אני חושב שהשגנו ביחד הישגים משמעותיים בניהול האירוע המורכב של סגירת שערי הכניסה והיציאה בתקופת ה-אומיקרון.

גלעד קריב: לאורך השבועות האחרונים היינו ערים – אני לא רוצה לקרוא לזה ויכוח למרות שוויכוח היא מילה טובה – לראייה השונה לגבי הפרשנות שצריך לתת לחוק הסמכויות ביחס לנושא הכניסה והיציאה.

גלעד קריב: אי אפשר להתעלם מזה שגם נוצר איזשהו נוהג.

גלעד קריב: בסופו של דבר הוועדה הזו התנהלה שנה וחצי בדרך מסוימת בה נקרא החוק הזה והמטרה שלנו הייתה להבהיר את הדברים.

גלעד קריב: בימים האחרונים דנו עם מר מוסקוביץ על הדרך הנכונה להתקדם בתיקון החוק בנושא הזה ואני רוצה להציג את ההבנות ואחר כך תומר יוסיף.

גלעד קריב: לפני כן אני רוצה לומר את הדבר הבא.

גלעד קריב: חוק הסמכויות לא איין את חוק הכניסה לישראל כמו שחוק הכניסה לישראל לא מאיין את חוק הקורונה.

גלעד קריב: יש כאן שתי מערכות חקיקה מורכבות, סבוכות.

גלעד קריב: נושא ההגירה, הכניסה לישראל הוא נושא מאוד מאוד מורכב.

גלעד קריב: אנחנו גם יודעים שפעולה אחת יוצרת תקדימים ואינטרסי הסתמכות לעתיד.

גלעד קריב: אני אומר את הדברים האלה כדי לומר שההצעה שלנו כרגע לא נועדה לפתור את כל המקרים אפריורית.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך לנהל את נושא הכניסה לישראל - או הממשלה תמשיך לנהל את נושא הכניסה לישראל – אם יהיו לנו גלים נוספים או הצדקות נוספות וזה עדיין יתנהל בשילוב בין הסמכויות של חוק הקורונה לבין הסמכויות של חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: זה שאנחנו לא מתייחסים לכל הסוגיות בחקיקה, לא אומר שאנחנו ניסוג לאחור בפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: אני אתן דוגמה אחת.

גלעד קריב: אני יודע שהיא לא לשביעות רצונו של חברי חבר הכנסת רוטמן והוא כמובן יכול להגיש כאן הסתייגות.

גלעד קריב: אנחנו מותירים את סוגיית כניסתם של זכאי שבות שהם לא בעלי אשרת עולה א/1 בגדריו של חוק הכניסה לישראל, כפי שזה התנהל תמיד ולא מציעים לטפל בזה בחוק הקורונה.

גלעד קריב: זה לא אומר שלא נידרש לנושא הזה בדיוני מעקב סדורים.

גלעד קריב: אני לא נסוגותי מהאמירה שהוועדה הזאת אחת לשבוע או לשבועיים עושה יישור קו בנושא הזה שהוא נושא חשוב.

אורי מקלב: חזרת מהעמדה שלך?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בכלל לא.

גלעד קריב: תכף תראה איפה נשארתי היטב בעמדתי.

גלעד קריב: אני רק נותן סימנים בדבר.

אורי מקלב: בכותרת אתה דיברת על כך שזה צריך להיות בחוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אתה תשמע היכן תיקנו והיכן לא תיקנו בנוסח.

גלעד קריב: אני אומר את הדברים מכיוון שלא כל הדברים באים לידי פתרון.

גלעד קריב: חוק הסמכויות לא נועד להחליף את חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: כן ישנם מקומות שבהם הוא צריך להיות הרבה יותר ברור ומדויק ותכף נאמר מה ההצעה שגלומה בנוסח הוועדה כרגע.

גלעד קריב: כמובן אפשר להגיש על זה הסתייגויות.

גלעד קריב: אני אומר שלא יתפרש הנוסח כאילו אנחנו נשמוט תחת ידינו את הפיקוח על הפעלת חוק הכניסה לישראל בהקשרים של הקורונה.

גלעד קריב: אני חושב שיש לי כאן הבנה עם חברי יושב ראש ועדת הפנים חבר הכנסת ווליד טאהא שבגלל ההתמחות של ועדת החוקה בנושא הקורונה הנושאים האלה נדונים כאן גם כשהם מוכרעים על פי חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אני רוצה להציע, מר מוסקוביץ, שאתה תציג כיצד אתם מבינים את הדברים.

גלעד קריב: אנחנו אולי נדייק עם היועץ המשפטי בהגדרות.

שמחה רוטמן: בחוק הנוכחי אין אשרת עולה.

גלעד קריב: מיד תשמע את הדברים ממר מוסקוביץ ומעורכת הדין ויסבלום, נשאל את השאלות, נדייק את הדיוקים ונמשיך הלאה.

תומר מוסקוביץ: שלום.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה שדילגתם כדי לעסוק בעניין שלנו.

תומר מוסקוביץ: אני חייב לומר – אמרתי את זה גם ליושב ראש הוועדה ואני אומר את זה גם לכל חברי הוועדה - שגם אם משהו לא בתקנות, אנחנו מאוד מאוד מכבדים את הפיקוח הפרלמנטרי.

תומר מוסקוביץ: אני בעצמי מגיע לישיבות כאן בתדירות של אחת לשבועיים.

תומר מוסקוביץ: אני גם אומר לאנשים שלי שזה חשוב כי בסופו של דבר אנחנו מנהלים את הישיבות עם עצמנו, עם אנשי מקצוע, ובאים לכאן ושומעים גם את חברי הכנסת וגם את כל מי שאתם מזמינים לדיונים, את הציבור עצמו, וזה מאוד עוזר לנו.

תומר מוסקוביץ: מה שיהיה במסגרת פיקוח פרלמנטרי, מבחינתנו יקבל את כל תשומת הלב.

תומר מוסקוביץ: חשבנו שנכון לחלק בין - מה שאנחנו קוראים בשפה המקצועית שלנו – אל"פים ל-בי"תים.

תומר מוסקוביץ: ה-אל"פים יהיו בתקנות וה-בי"תים יהיו לא בתקנות ואומר למה אני מתכוון בשפה של בני אדם ולא בשפה של עורכי דין או פקידי הגירה.

תומר מוסקוביץ: כמובן אזרחי ישראל – את זה לא צריך להגיד, תושבי קבע, שזה אפילו מעל ה-אל"פים – את זה לא צרך להגיד, גם בני זוג וילדים קטינים של תושבי קבע ושל אזרחים יהיו בתקנות למרות שהם עצמם עוד לא בהגדרה הזאת.

תומר מוסקוביץ: א/5 בתקנות, א/4 שאלה נלווים לסטודנטים יהיו בתקנות, א/3 שאלה אנשי דת יהיו בתקנות, א/2 יהיו בתקנות ו-א/1, אשרת עולה מקדימה, בתקנות.

תומר מוסקוביץ: כלומר, כל מה שהוא א', שזה אומר האנשים שצריכים להיות כאן הרבה מאוד זמן.

תומר מוסקוביץ: הם באים לכאן כדי להיות כאן.

תומר מוסקוביץ: ההגבלה שלהם תהיה בתקנות והוספנו לזה גם את בני הזוג והילדים הקטינים של אזרחים ותושבי קבע, גם אם הם לא במעמד.

תומר מוסקוביץ: למשל ילד של אזרח שהוא תושב קבע, הוא לא אוטומטית הפך להיות תושב קבע וגם ילד של אזרח שלא נרשם.

שמחה רוטמן: למה שלא תוסיפו גם בני זוג של א'?

תומר מוסקוביץ: אני אגיד לך למה, כי זה יעשה לנו המון בעיות כי אנחנו לא יודעים לגדר את זה ולא יודעים לשלוט על זה.

תומר מוסקוביץ: זה מאוד מאוד מורכב מבחינתנו.

גלעד קריב: תסביר לנו מי ה-בי"תים.

תומר מוסקוביץ: ב/2 - אלה הם התיירים, אנשים שבאים לכאן לשלושה חודשים להצטלם במצדה.

תומר מוסקוביץ: ב/1 - אלה הם עובדים זרים.

תומר מוסקוביץ: אין לנו בי"תים משמעותיים.

גבי לסקי: אבל בי"תים, יש בני זוג של ישראלים שהם לא בהליך מדורג והם בני זוג.

תומר מוסקוביץ: אמרנו.

תומר מוסקוביץ: בני זוג של ישראלים וילדים קטינים נחשבים כמו אל"פים לצורך העניין.

תומר מוסקוביץ: זאת רק הגבלה בתקנות.

תומר מוסקוביץ: אמרנו שגם אם אין להם בכלל מעמד.

גבי לסקי: גם אם הם גרים במדינה אחרת?

תומר מוסקוביץ: כן.

תומר מוסקוביץ: אם הם בני זוג וילדים קטינים, אנחנו נגביל את הכניסה שלהם ככל שנצטרך בתקנות.

תומר מוסקוביץ: זה הסיכום עם יושב ראש הוועדה.

תומר מוסקוביץ: הם יצטרכו כמובן להוכיח שהם בני זוג.

תומר מוסקוביץ: אם האבא שמר על החוק, הוא גם רשם את הילדים כך שאין בכלל בעיה, אבל גם אם הוא לא רשם אותם, אנחנו לא אומרים שבגלל שהוא לא רשם אנחנו לא מתייחסים אליהם אלא אם נצטרך, נגביל את הכניסה שלהם בתקנות.

תומר מוסקוביץ: זה הסיכום אליו הגענו ואני חושב שזה סיכום שמאוד מאזן בין האנשים שיש להם זכות אמיתית ומהותית להיות כאן בארץ.

גלעד קריב: זאת נקודה חשובה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר איפה הטריטוריה הלא קלה.

גלעד קריב: יש כאן שאלה איך אתה מגדר את העניין וכאן אני רוצה לומר שגם אם הדברים לא יוגדרו בחוק, אנחנו נמשיך לפקח כפי שפיקחנו על הסוגיה.

גלעד קריב: הטריטוריה המורכבת היא טריטוריית הקרובים.

גלעד קריב: זו הטריטוריה המורכבת.

גלעד קריב: כל מי שיש לו רשות להיות כאן בישראל למשך זמן ולבנות את מרכז חייו כאן בהליך מדורג, או שהוא כבר במעמד קבע, בן זוגו וילדיו – שזה חשוב – הם יוסדרו בתקנות.

שמחה רוטמן: הייתי מוסיף גם הוריו.

שמחה רוטמן: זה פותר המון בעיות.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: חשוב לי שתומר ישמע את זה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שיש תיירים ויש מהגרי עבודה, הם מחוץ לתקנות.

גלעד קריב: עניינם יידון על פי חוק הכניסה לישראל ואנחנו נמשיך לפקח על מה קורה שם.

גלעד קריב: חוץ מתיירים ומהגרי עבודה, עניינם של יתר בעלי האשרות, נגדיר בתקנות והפרמטרים לתקנות קבועים בחוק – ועדת חריגים, זמנים, הכול.

גור בליי: רק לדייק את זה אדוני היושב ראש, שלא אחרת.

גור בליי: מה שנקבע זה שלגבי מי שלא אזרחים ותושבי קבע, כל מה שקשור בהשגות, כל אלה יוגדרו בתקנות.

גור בליי: יש הפניה להסדרה שזה בתקנות אבל זה לא לפי אותו הסדר שחל על ישראלים.

גלעד קריב: בסדר גמור אבל יש חובה לקבוע את זה בתקנות.

גור בליי: נכון.

אורי מקלב: אנחנו לא התווכחנו בהגדרות מה זה ב' ומה זה א'.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו על הסמכות של ועדת חריגים למשל או בקביעה שאדם יוצא ל-90 ימים או ל-30 ימים.

אורי מקלב: דיברנו על זה.

גלעד קריב: האנשים האלה הם בעלי אשרה בישראל, כולל סטודנטים, נושא שאתה העלית פעמים רבות.

תומר מוסקוביץ: לא רק סטודנטים.

תומר מוסקוביץ: גם נלווים לסטודנטים.

עירית ויסבלום: נלווים שיש להם את הרישיון א'.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: א/4.

גלעד קריב: אני אומר שוב.

גלעד קריב: הסטודנטים והנלווים לסטודנטים שמחזיקים באשרה לשבת כאן, כל הדברים האלה יוסדרו בתקנות.

גלעד קריב: מכיוון שזה יוסדר בתקנות, גם אנחנו, הוועדה, נאשר את הצעת הממשלה או נשנה את הצעת הממשלה.

אורי מקלב: ועדת החריגים על כל סמכותה.

גלעד קריב: אני מסביר.

שמחה רוטמן: ועדת החריגים של מי שבתקנות מוגדרת בחוק כאן.

גלעד קריב: כן.

שמחה רוטמן: יש ועדת חריגים שמוסדרת כאן בחוק.

גור בליי: היא לא חלה.

גור בליי: היא חלה על אזרחים ותושבי קבע.

אורי מקלב: אם תיקח את כל הדברים שאנחנו הצפנו, צריך לראות איך הם מתכנסים עכשיו.

גלעד קריב: נכון, לכן אני אומר בצורה מסודרת מה יש בשינוי ומה אין בשינוי.

גלעד קריב: כל סוגיית הקרובים בדרגה ראשונה, שאנחנו נמשיך לטפל בה, היא ממשיכה להיות מוסדרת על פי חוק הכניסה לישראל מכיוון שכניסת קרובים תמיד הוסדרה על פי חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: מי שהכנסנו כאן לגדרי החוק, זאת כל אותה תופעה של אנשים עם מעמד ישיבה ארעי בישראל, בני זוג של ישראלים, ילדים קטינים וכולי.

גלעד קריב: אומר חבר הכנסת רוטמן – וכאן צריכה להיות תשובה מקצועית שלכם – שלשיטתו בהגדרה הזאת של בן זוג וילדים קטינים, היה נכון להוסיף גם הורים.

גלעד קריב: לא אחים ואחיות, אחיינים ואחייניות, היה נכון להוסיף הורים כדי לפתור חלק מהדברים.

שמחה רוטמן: ההורה של הסטודנט שנמצא כאן שנה והוא לא רואה את הילד שלו במשך שנתיים של קורונה.

שמחה רוטמן: לסטודנט יש בעיה לצאת כי הוא לא יודע אם ייתנו לו לחזור.

עירית ויסבלום: אנחנו לא אומרים שאחד כזה לא ייכנס.

שמחה רוטמן: אני לא אומר שלא ייכנס.

שמחה רוטמן: יש כאן שתי שאלות שצריך להתייחס אליהן.

שמחה רוטמן: האחת, שאלה שעליה דיברנו עכשיו והיא האם זה מוסדר בתקנות שבאות לכאן ואנחנו שוקלים את זה.

שמחה רוטמן: שאלה שנייה היא האם ככל הניתן – לא רק כשזה מגיע לתקנות – יש איזשהו רצון או שאיפה להשוות את הדינים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אין לי עניין בהרכב ועדת החריגים אבל אין לי עניין, זאת אמירה.

שמחה רוטמן: באופן עקרוני, למעט לא יודע מה, בזמן שאני מרשה לאזרחים ולתושבים ול-אל"פים - אני ארשה גם להורים של האנשים שזאת אמירה אחרת.

שמחה רוטמן: כי אחרת הם יביאו לכאן תקנות ויכול להיות שתהיה לזה סיבה טובה אבל צריך אולי כן לגדור את זה.

שמחה רוטמן: הם יאמרו שמביאים לנו בתקנות, אזרחים ותושבים – כן, אל"פים – לא.

גלעד קריב: אנחנו לא נאשר.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: יכול להיות.

גלעד קריב: מאוד יכול להיות שברגע מסוים במצב בריאותי מסוים תבוא ממשלת ישראל ותאמר שדינו של סטודנט באשרה א/2 ובן הזוג הנלווה שלו באשרה א/4, לא דינם בעת הזו כתושב קבע.

שמחה רוטמן: אני רוצה לומר שאנחנו צריכים לומר כאן אמירה עקרונית לפחות לגבי א/1.

שמחה רוטמן: הוא חייב להיות תמיד כמו אזרח ותושב ישראלי לכל דבר ועניין.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, הלכנו ברוח דבריך עת הבהרנו שהאדם הזה הוא לא תחת חוק הכניסה לישראל.

שמחה רוטמן: אתה אומר שאנחנו נשקול את זה כשיגיעו התקנות.

גלעד קריב: אנחנו נשקול.

גלעד קריב: יתרה מכך, מאוד יכול להיות שתבוא הממשלה עם התקנות האלה ואנחנו נאמר שאנחנו רוצים להבין מה אתם עושים עם קרובי משפחה מדרגה ראשונה.

גלעד קריב: זה לא מוסדר בתקנות כי זה חוק הכניסה לישראל אבל אנחנו עכשיו בדיון.

שמחה רוטמן: כשיביאו את התקנות, נשקול.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: זו בוודאי התקדמות ואני מברך עליה.

גלעד קריב: יש לנו כלים גדולים בעניין הזה.

אורי מקלב: אדוני היושב ראש, אתם יכולים רק לשאול אבל לא מעבר לזה.

אורי מקלב: אם הוועדה מחליטה שסבא יכול להיכנס לבר מצווה של הנכד שלו אבל הוא לא יכול לבוא לחתונה של הנכד שלו.

אורי מקלב: זה עדיין נשאר בסמכות חוק הכניסה לישראל?

גלעד קריב: זה עדיין נשאר בסמכות חוק הכניסה לישראל.

אורי מקלב: מה ההבדל?

אורי מקלב: אנחנו דנים עכשיו באלה שמותר ואפשר להכניס אותם, שהם לא סותרים את חוק הכניסה לישראל .

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אני אומר מדוע.

גלעד קריב: במסגרת ההתדיינות שלנו עם הממשלה, הממשלה עומדת על כך שאנשים שאין להם מעמד רשמי, זמני או קבוע במדינת ישראל, צריך לדון בעניינם על פי חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: גם היום חוק הכניסה לישראל ביחס לאותם אנשים שדינם המשפטי כדין תיירים לא עובר דרך תקנות.

אורי מקלב: היום הוא יכול להיכנס או שהוא לא יכול להיכנס.

אורי מקלב: הדבר הזה ימשיך להיות.

אורי מקלב: זה הרי לא סותר את מה שהחוק אומר לגבי זה שיש לו חתונה של נכד, האם זה מאפשר לו או לא מאפשר לו להיכנס.

גלעד קריב: כאן הוועדה תצטרך להמשיך לפעול בעניינים האלה.

אורי מקלב: לא מתוך סמכות.

גלעד קריב: מתוך הסמכות שלה.

אורי מקלב: מתוך רצון טוב.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא עניין של רצון טוב.

גלעד קריב: זה מכוח הסמכות שלה לבצע פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אני מודה לרשות ההגירה והאוכלוסין שמרגע שהרמנו את הדגל האדום, באמת תומר ועמיתיו ועמיתותיו לצוות – אולי זה המשרד, חוץ ממשרד הבריאות ומשרד המשפטים, שמתייצב כאן הכי הרבה פעמים ואני אומר גם מעבר לזה.

אורי מקלב: אין לנו בעיה עם תומר.

גלעד קריב: זאת לא הבעיה עם תומר.

גלעד קריב: זה מעבר לומר מקצת שבחו של אדם בפניו.

גלעד קריב: כשאנחנו התחלנו לטפל בסוגיה, ברגע שהוועדה התחילה לשבת בצורה מסודרת על המדוכה ולהביא עמדות לממשלה, אז בשילוב בין רצון טוב של הממשלה לבין זה שוועדה בנושא הקורונה, הוועדה הזו כל חודש צריכה להצביע 30-25 פעמים בעד או נגד בקשות של הממשלה, ידענו להתקדם וידענו למצוא את הנתיב.

שמחה רוטמן: עכשיו קצת משנים את זה.

אורי מקלב: אזרח הישראלי בהגבלה של יציאה מן הארץ.

גלעד קריב: זה ייחדנו בתוך החוק.

אורי מקלב: אנחנו הגבלנו ישראלים מלצאת מן הארץ.

אורי מקלב: כל התקנות בעניין הזה הן בוועדת חריגים.

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: זה נשאר.

אורי מקלב: זה לא היה.

אורי מקלב: האם כשהוא יוצא הוא יוצא ל-30 ימים או לתקופה אחרת?

גלעד קריב: זה ייקבע בתקנות שאנחנו נצטרך לאשר.

שמחה רוטמן: זה לא נקבע בחוק.

שמחה רוטמן: זה בתקנות.

אורי מקלב: נכון.

אורי מקלב: עד עכשיו זה היה בחוק הכניסה והיציאה מישראל, שם נקבע מתי אזרח ישראלי יכול לצאת ומתי הוא יכול להיכנס.

שמחה רוטמן: לא קבעו לגבי אזרח ישראלי.

שמחה רוטמן: אזרח ישראלי תמיד יכול בחוק או בתקנות שלנו.

אורי מקלב: לא.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אתה מפנה את תשומת הלב לדבר אחר.

גלעד קריב: אתה מפנה את תשומת הלב של הוועדה, בצדק, לזה שהיו מקרים בהם דרישה מאזרחים ישראלים הוצגה לאזרחים הישראלים מבלי שעוגנה בתקנות.

גלעד קריב: אותה דרישה שאם אזרח, יש לו אזרחות כפולה והוא יוצא למדינתו, ועל פי החוק אסור למנוע ממנו לצאת למדינתו, אז המדינה התנתה לא על יציאתו אלא על חזרתו.

גלעד קריב: דרך אגב, הוועדה גם חשבה שבתנאים מסוימים זו דרישה הגיונית.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן אפילו טען שזה צריך להיות הכלל היחיד שמדריך אותנו.

גלעד קריב: זה שהמדינה לא שמה את זה בתקנות ושאנחנו לא עמדנו על זה שזה ייכנס לתקנות – בפעם הבאה, אם תגענה לכאן תקנות יציאה שמגבילות יציאה של אזרחים ישראלים, אנחנו נעמוד על כך שגם כאשר ועדת החריגים מאשרת יציאה, יכולה, לא יכולה, יכולה לפרק זמן להתנות את היציאה.

גלעד קריב: אלה דברים שכבר היום יש לנו סמכות.

גלעד קריב: ראינו דוגמאות איך לפעמים ועדות הכנסת, במקום שהחוק נותן להן סמכות, לא משתמשות בסמכות הזאת.

גלעד קריב: אנחנו נשתפר בכל פעם.

אורי מקלב: עד עכשיו הייתה לנו סמכות?

גלעד קריב: כן.

אורי מקלב: לקבוע אם אלה 90 ימים או מספר אחר?

גלעד קריב: אנחנו יכולנו לומר שאנחנו לא מאשרים תקנות עד שאתם לא קובעים את הדבר הזה בתקנות.

תומר מוסקוביץ: כבר עשיתם לנו את זה כמה פעמים וזה בסדר.

תומר מוסקוביץ: זה בדיוק פיקוח פרלמנטרי.

אורי מקלב: השתמשתם בחוק הכניסה והיציאה מישראל.

גלעד קריב: לא עשינו את זה.

גלעד קריב: אתה יודע למה לא נדרשנו לזה?

גלעד קריב: כי בפעם הראשונה שאתה העלית את הנושא כאן, באנו בדין ודברים עם רשות האוכלוסין וההגירה וזה ירד ל-30 ימים.

גלעד קריב: אני מניח שאם היינו מעלים את זה קודם, היינו מוצאים את הפתרון.

גלעד קריב: הדינמיקה כאן תמשיך להיות דינמיקה בין הפורמלי לבין ההתדיינות מדוקטרינת דיוני המעקב.

גלעד קריב: מבחינתי, ראשית, שיפרנו דרמטית את המצב למול הפרשנות שניתנה לחוק הקודם.

גלעד קריב: אי אפשר להכחיש את זה שבמשך שנה וחצי חיינו עם פרשנות מסוימת שגם משרד המשפטים סמך עליה את ידיו.

גלעד קריב: אני לא נכנס אם זה בצדק או לא בצדק.

גלעד קריב: לא משנה.

גלעד קריב: את דעתי אמרתי מספיק פעמים לפרוטוקול אבל גם היו עמדות אחרות.

גלעד קריב: העובדה שגם הייעוץ המשפטי של הכנסת לא ראה את זה כדבר שאי אפשר להמשיך איתו.

גלעד קריב: בג"ץ לא נדרש לעניין.

גלעד קריב: חידדנו את הנקודה, נכנסנו למשא ומתן עם הממשלה, הממשלה עומדת על כך שתמורת הסדרת העניין לגבי ה-אל"פים, ה-בי"תים, ימשיך להתנהל חוק הכניסה לישראל.

גלעד קריב: אני מראש אומר ואומר את זה לחברי מר מוסקוביץ שיכול להיות שעכשיו, כאשר דווקא יותר רגוע, צריך לשבת על המדוכה ולקבוע סימנים לעתיד לעניין בני המשפחה בדרגה ראשונה כדי שהנהלים יהיו במגירה בצורה יותר ברורה.

גלעד קריב: אנחנו בוועדה בוודאי – ככל שתוטלנה מגבלות על כניסה לישראל של קרובים מדרגה ראשונה – נידרש לעניין בדין ודברים אתכם באופן מיידי.

גלעד קריב: אני חושב שיש כאן התקדמות בהחלט משמעותית.

אורי מקלב: שאלת הבהרה קצרה לגבי החוק.

אורי מקלב: ועדת החריגים עצמה, מה ההתייחסות שלה לחוק מבחינת השקיפות, דוחות ועדת חריגים?

גלעד קריב: כאן צריך לעשות הבחנה בין שתי ועדות חריגים.

אורי מקלב: אני מדבר על שתי ועדות חריגים, גם ליציאה וגם לכניסה.

גלעד קריב: ועדת החריגים ליציאה – יתקן אותי אדוני היועץ המשפטי – נותרת על מכונה.

עירית ויסבלום: לגבי ישראלים בכלל.

גור בליי: ההבחנה היא לא בין יציאה לכניסה.

אורי מקלב: לא.

אורי מקלב: יש הבחנה לגבי ישראלים או לא ישראלים.

אורי מקלב: הישראלים, זה רק לגבי יציאה.

גור בליי: היו תקופות שהיו גם לישראלים לגבי כניסה.

גור בליי: תקופה מאוד קצרה.

גור בליי: לכן ההבחנה שמוצעת כאן היא על בסיס המעמד שלהם.

גור בליי: ההסדר שקיים שמעוגן בחוק הוא ועדת חריגים תוך 24 שעות ושההרכב שלה מפורט בפירוט בחוק וכן הלאה, זה יהיה לעניין אזרחי ישראל ותושבי קבע.

גור בליי: מה שכן נאמר זה שלגבי מי שלא אזרח ישראל או תושב קבע אבל כן יכניסו אותו בתקנות - זאת אומרת, ה-אל"פים, בני הזוג והילדים של האזרחים ותושבי הקבע.

אורי מקלב: וההורים?

גור בליי: כרגע ההורים לא בפנים.

גור בליי: אני אומר שלגביהם אין הסדרה בחוק אבל מחייבים את הממשלה לקבוע הסדר בתקנות.

דסטה גדי יברקן: אבל עדיין לא קבעו.

גור בליי: זה בתקנות.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר למה הלכנו לכיוון הזה.

גלעד קריב: ועדת החריגים עמדה בדרישות החוק לגבי היציאה.

גלעד קריב: התשובות ניתנו תוך 24 שעות.

גלעד קריב: זאת הייתה הדרישה.

גלעד קריב: מכיוון שבכניסה – לא ביציאה אלא בכניסה – לא התנהלנו בגדרי החוק, לא לגבי ה-א/5 ולא לגבי ה-א/2, אלא עבדנו בכניסה על פי חוק הכניסה, הגענו למצב ששם ועדת החריגים קודם כל פעלה בצורה לא פורמלית, היא לא עוגנה בצורה ברורה בחוק או בתקנות, ושנית, לא הייתה שם בכלל איזושהי אמירה שלנו לגבי משכי הזמן.

גלעד קריב: בכניסה לישראל הגענו גם לשבעה ימים עד קבלת תשובה.

גלעד קריב: ברור שבכניסה לישראל הפרמטרים של הזמן לא יכולים להיות בדומה ליציאה.

גלעד קריב: ביציאה הכול מתנקז למקום אחד.

גלעד קריב: בכניסה זה 150 נציגויות קונסולריות ברחבי העולם ועליהן גם בקשות שמוגשות כאן בישראל על ידי ישראלים.

גלעד קריב: ברור שהפרמטרים של הזמן בכניסה הם שונים מאשר ביציאה.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, בדיוק בנקודה הזאת שציינת נראה לי שיש כאן משהו מאוד חמור, לפחות בעיניי.

דסטה גדי יברקן: יכול להיות שאני טועה בפרשנות.

דסטה גדי יברקן: משרד הפנים לצורך העניין מנצל את הלקונה הזו לגבי אזרחי ישראל שנמצאים בחוץ לארץ והילדים שלהם נולדו שם.

גלעד קריב: אבל הנה, את זה פתרנו כאן.

דסטה גדי יברקן: רגע.

דסטה גדי יברקן: כפי שאמר היועץ המשפטי, משאירים את זה למשרד הפנים, למדינה, להביא חלופה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא.

גור בליי: בתקנות.

דסטה גדי יברקן: אבל זה עדיין לא קורה כי הילדים של הישראלים שרוצים להגיע, מחייבים אותם להוציא אזרחות ישראלית כדי להגיע לארץ.

גלעד קריב: זאת סוגיה שנצטרך להידרש אליה.

דסטה גדי יברקן: מנצלים את הלקונה במשרד הפנים.

עירית ויסבלום: בחוק יש הוראות מאוד ברורות לגבי חובת הפרסום.

גבי לסקי: כן, אבל לא הפעלתם את אותן הוראות במשך שנים.

גבי לסקי: פתאום נזכרתם, לפני חצי שנה, להפעיל אותן.

דסטה גדי יברקן: אתם מנצלים את המצב שאנשים רוצים להגיע ואין להם ברירה.

עירית ויסבלום: זה החוק.

גבי לסקי: במשך 20 שנים לא שמרתם חוק ופתאום כן דרוש להיכנס לארץ רק עם רישום.

תומר מוסקוביץ: הם פשוט נכנסו כתיירים ובכלל לא ידענו על כך.

גבי לסקי: הם עדיין נכנסים כתיירים.

תומר מוסקוביץ: מי שנכנס כתייר, נכנס כתייר.

גבי לסקי: הם נכנסים כתיירים אבל פתאום הם לא יכולים להיכנס כתיירים ללא הרישום.

תומר מוסקוביץ: לא.

תומר מוסקוביץ: זה רק בתקופה שאסרו על תיירים להיכנס.

תומר מוסקוביץ: הישראלי אומר שהוא לא תייר אלא הוא הבן שלו.

גבי לסקי: נכון אבל תמיד הם היו הבנים שלו.

גלעד קריב: עם כל הכבוד, ישראלי בוחר לא לעמוד בדרישות החוק כשהוא חי 20 שנים בחוץ לארץ, בסדר, לא ניכנס לזה.

גלעד קריב: מרכז חייו לא בישראל.

גלעד קריב: מדינת ישראל הפעילה את סמכותה הריבונית ואומרת שכרגע לא מאפשרים כניסת תיירים.

גלעד קריב: אותו אדם, כדי שילדיו ייכנסו, צריך לרשום אותם.

גלעד קריב: אם מדינת ישראל החליטה שתיירים כרגע לא נכנסים, איך אפשר שאותם ילדים ייכנסו כתיירים?

דסטה גדי יברקן: להחריג אותם בסעיף חוק.

דסטה גדי יברקן: בתקנה.

דסטה גדי יברקן: לומר שזה לא חל על ילדי ישראלים.

גבי לסקי: הם ילדים של אזרחים ישראלים.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי, האם אנחנו רוצים לאשר כאן בוועדה תקנה שבעצם מחריגה אזרח ישראלי מחובתו לעמוד בדרישות החוק?

דסטה גדי יברקן: זה לא המצב.

גלעד קריב: זה בדיוק המצב.

דסטה גדי יברקן: הוא ידווח למדינה.

שמחה רוטמן: ירשמו אותם כאזרחים והם יוכלו להיכנס.

שמחה רוטמן: מה הבעיה?

גלעד קריב: מר מוסקוביץ ועורכת הדין ויסבלום, שאלה.

גלעד קריב: אותה הגדרה שאנחנו עכשיו מסדרים, יש כאן, כמו שאומר היועץ המשפטי לוועדה, שלוש קומות.

גלעד קריב: יש שלוש מדרגות.

גלעד קריב: במדרגה הראשונה או העליונה נמצאים אזרחים ותושבי קבע, לגביהם ההגדרות של איך עובדת ועדת החריגים קבועות בחוק הראשי.

גלעד קריב: מדרגת הביניים היא כל אותם מחזיקי האשרות הזמניות, ה-אל"פים.

גלעד קריב: לא מהגרי עבודה ולא סטודנטים.

עירית ויסבלום: סטודנטים הם באשרה א/2.

גלעד קריב: אני אומר, ה-אל"פים.

גלעד קריב: התכוונתי לומר לא מהגרי עבודה ולא תיירים.

גלעד קריב: סליחה.

גלעד קריב: במדרגה הזו, קודם כל הצורך להסדיר את עניינם בתקנות, להטיל עליהם מגבלות כניסה ויציאה.

גלעד קריב: זה בתקנות, זה כבר לא בחוק הכניסה לישראל, אבל בעניינם – להבדיל מאזרחים ותושבים – התקנות עצמן, לא החקיקה הראשית, תגדרנה את הפרמטרים לפעולת ועדת החריגים.

גלעד קריב: אם הממשלה רוצה להגביל את כניסתם או יציאתם, פשיטה או ממילא היא צריכה לעבור דרך תקנות והתקנות האלה חייבות לכלול התייחסות לוועדת חריגים.

גלעד קריב: אנחנו, הוועדה, נחשוב שהתקנות לא הגיוניות בעניין איך מתפקדת ועדת החריגים – לא נאשר אותן, בטח אם במצב מיוחד הן לא נכנסות לתוקף אם אנחנו לא נותנים להם אישור מראש.

גלעד קריב: המדרגה, הקומה התחתונה, אלה הם התיירים ומהגרי העבודה שעניינם ממשיך להתנהל על פי חוק הכניסה לישראל וכאן אנחנו אומרים בכנות, אנחנו אומרים את זה גם מראש, מה שמעסיק אותנו בתוך הקבוצה הזאת בראש וראשונה אלה קרובי המשפחה של אזרחים ישראלים שצריכים להגיע לכאן לאירועי חיים ואם כדי לפגוש את בני משפחתם.

גלעד קריב: יש כאן היבט אזרחי.

גלעד קריב: יכולתו של אזרח לפגוש את משפחתו.

גלעד קריב: יש כאן גם היבט שהייתי קורא לו היבט ציוני כי רוב אזרחי המדינה הם יהודים והקשר עם בני המשפחה, יש לו ממד לא רק משפחתי אלא הייתי אומר גם לאומי.

גלעד קריב: בהקשר הזה אני רוצה לומר מראש שבשבוע הבא יהיה דיון מעקב על מה קורה עכשיו.

גלעד קריב: מר מוסקוביץ, אני מבקש שניכנס לעבודה בדיוני המעקב האלה איך מראש קובעים פרמטרים גמישים.

גלעד קריב: אתם כמובן תצטרכו להפעיל אותם אבל איך מתחילים לחשבו על הסיטואציה הזאת אם חס וחלילה תגיע בפעם הבאה.

גלעד קריב: בעניין הזה יש לי רק שאלה אחת.

גלעד קריב: הפרמטרים של ועדת החריגים שקבועים בחוק הראשי, שנוגעים לתושבים ולאזרחים, האם לשיטתכם הם גם חלים, אותם פרמטרים, על בני זוג וילדים קטינים שהרבה פעמים מתלווים לאדם?

תומר מוסקוביץ: בעיקרון כן, חוץ מהיכולת לגרור עוד.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: הם לא יכולים לגרור עוד.

גלעד קריב: אין כאן שרשור.

גלעד קריב: אם אנחנו אומרים שאזרח ותושב קבע מקבלים תשובה תוך 24 שעות, האם אנחנו מבינים - - -

גבי לסקי: צריך לראות כמויות.

תומר מוסקוביץ: משתדלים.

תומר מוסקוביץ: בשאיפה.

גלעד קריב: אני רוצה לבקש משהו.

גלעד קריב: בעניין הזה של בני זוג וילדים קטינים של אזרח ותושב, דינם כאזרח ותושב.

תומר מוסקוביץ: כן.

תומר מוסקוביץ: אני מסכים.

גלעד קריב: אבל אני מבקש שזה גם יהיה ברור מתוך פרשנות החוק.

גור בליי: כרגע זה לא מה שכתוב בנוסח.

גור בליי: אם רוצים, צריך לשנות את הנוסח.

תומר מוסקוביץ: זו העמדה שלנו.

תומר מוסקוביץ: ילדים קטנים של אזרחים, הם כמו אזרחים.

גור בליי: נעדכן את זה בנוסח.

אורי מקלב: היושב ראש, אני חושב שבאמת עשית פעולה.

גלעד קריב: חלק מהבקשות תגענה ביחד.

עירית ויסבלום: אבל אזרח לא יבקש להיכנס כי לו זכות קנויה להיכנס.

עירית ויסבלום: אנחנו לא מגבילים אותו.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאם המחוקק הראשי אמר שאזרח ותושב קבע מקבלים תשובה תוך 24 שעות, הרבה פעמים האזרח מגיש את הבקשה עבור בן זוגו וילדיו הקטינים.

גלעד קריב: אני מבקש שהעיקרון, לעשות אותו פשוט.

גלעד קריב: כמו שאמרנו קרובי משפחה, אנחנו לא נכנסים, הורים, אחים.

גלעד קריב: ילדים קטינים ובני זוג, אני מבקש שההבנה תהיה שהחוק חל בפרמטרים כאן.

גלעד קריב: זאת תוספת קטנה.

דסטה גדי יברקן: זה חשוב.

דסטה גדי יברקן: זוג ישראלי שיש להם ילד בן 5, אין להם אף אחד שם, הוא לא רשום והוא לא יכול להיכנס.

דסטה גדי יברקן: מה הם יעשו?

תומר מוסקוביץ: הוא צריך לרשום אותם.

תומר מוסקוביץ: רציתי לומר משהו לגבי ה-24 שעות.

תומר מוסקוביץ: אנחנו עמדנו ב-24 שעות.

תומר מוסקוביץ: צריך להבין שוועדת החריגים הזאת היא לא ועדה שיושבת על שלושה אנשים אלא על עשרות רבות של אנשים בעניין הזה.

תומר מוסקוביץ: הפעלנו את כל העובדים שלנו, אלה שמטפלים בקרוזים כשאין קרוזים ואלה שמטפלים בטאבה כשאין טאבה.

תומר מוסקוביץ: אני מאוד מבקש, אם אפשר, לתת לנו 36 שעות או 48 שעות במקום 24 שעות כדי שנדע שאנחנו יכולים לנשום קצת.

אורי מקלב: אתה מדבר לגבי הכניסה?

גלעד קריב: זאת כניסה ויציאה.

עירית ויסבלום: לגבי אזרחים ותושבי קבע.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מבקשים 48 שעות ואם נורא קשה לכם, אז 36 שעות אבל באמת, אנשים נקרעים.

גור בליי: אתה אומר באופן כללי.

תומר מוסקוביץ: כן.

תומר מוסקוביץ: אנשים פשוט נקרעים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני מבקש שזה יבוא בצד ההבנה שבני זוג וילדים קטינים, תמיד נגררים אחרי האזרח תושב הקבע.

תומר מוסקוביץ: בהחלט.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל ביקש להתייחס ואחריו חבר הכנסת מקלב.

משה ארבל: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אני יושב כאן היום על כיסא של חבר אופוזיציה שבא לדון בהצעת חוק משמעותית לגבי הארכת הסמכויות.

משה ארבל: אני רוצה לשתף אתכם ואת ציבור הצופים שאני מניח שהוא רב, ואת חברי הוועדה שזכו בשבת קודש לקריסה טוטלית, במוצאי שבת.

משה ארבל: לא יכולתי להדליק את הטלפון הנייד בגלל קבוצות של ספאם שהזינו את הטלפון שלנו לגבי החקיקה הזאת והשוואות נמוכות מאוד לגרמניה הנאצית.

משה ארבל: אני עומד כאן ומגיע לכאן, במיוחד לוועדה למרות שלא תכננתי להגיע היום בהיותי חבר אופוזיציה, כדי לומר ליושב ראש הוועדה שלנוכח ההודעות הללו והשוואה לגרמניה הנאצית, אני הגעתי לכאן במיוחד כדי לתמוך ולהצביע בעד.

משה ארבל: אני לא אתן בשום פנים ואופן לקבוצות אנרכיסטיות להשתלט על השיח בצורה אלימה, בצורה שמשווה את מדינת ישראל ואת התהליכים הדמוקרטיים שמתנהלים כאן לגרמניה הנאצית.

משה ארבל: זאת זילות השואה, זילות נספי השואה וניצולי השואה, ואנחנו וכאן נתכנס כדי לשמור ולהגן על זכויות האזרח וכדי לחוקק את החוק הזה.

משה ארבל: חרף היותי חבר אופוזיציה, אנ אתמוך בחקיקה.

משה ארבל: תודה רבה.

גלעד קריב: חבר הכנסת ארבל, תודה על הדברים החשובים מאוד.

דסטה גדי יברקן: מקיר לקיר, כולנו מסכימים.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני חושב שהם חשובים מאוד.

גלעד קריב: אני גם מודה לך על הטרחה בהגעתך לכאן לומר את הדברים.

גלעד קריב: כולנו חשופים לאמירות האלה.

גלעד קריב: תמיד הקפדנו כאן בוועדה - ואני חושב שזאת תרומה גדולה של חברי האופוזיציה - שיתקיים כאן שיח פתוח.

גלעד קריב: חטפנו לא מעט ביקורת תקשורתית מגורמים כאלה ואחרים על כך שאנחנו מאפשרים שיח פתוח ונוקב.

גלעד קריב: היו כאן נציגים שלא הסכימו עם עמדת הממשלה והם המשיכו להופיע.

גלעד קריב: אני חושב שאתה משרטט קו מאוד מאוד נכון בין שיח פתוח, נוקב, ביקורתי, לבין שיח שמקומו לא יכירנו.

גלעד קריב: תודה על הדברים.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לחזק את דבריו של חבר הכנסת משה ארבל.

דסטה גדי יברקן: אני חושב שבבית הזה, לפחות בכנסת, אף אחד לא חולק מה שהוא אומר.

דסטה גדי יברקן: ודאי גם אני מצטרף לקריאה הזאת אבל יחד עם זאת אסור לטשטש במקרי הקיצון האלה את המאבק והחשיבות של הסוגיה של זכויות אדם במדינת ישראל.

דסטה גדי יברקן: מי שמוביל את זה לסוגיות של מה שחברי ציין, אין לו מקום.

דסטה גדי יברקן: אני בהחלט מצטרף ותומך בדברים שאמר חברי.

דסטה גדי יברקן: עדיין אני אצביע נגד החוק.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני חושב שחבר הכנסת ארבל לא כופר בצורך בקיום דיון.

גלעד קריב: הוא גם זה שמעורר אותו.

גלעד קריב: אני חושב שבכלל בחוק הזה, אני לא יודע כיצד יצביעו כל חברינו, לפחות הדיונים בחוק הזה מתנהלים שלא על פי פרמטרים של אופוזיציה וקואליציה ותרומתם של חברי האופוזיציה, שהם חברים בוועדה וגם כאלה שלא חברים בוועדה, לטיוב החוק, לשיפור הפיקוח הפרלמנטרי – אלה דברים שלא יסולאו בפז.

גלעד קריב: חלק גדול מהתיקונים בהצעת החוק הזאת נולדו עקב הערות של חברי אופוזיציה בוועדה.

גלעד קריב: אני מאוד מברך על כך.

גלעד קריב: תודה חבר הכנסת ארבל.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, ביקשת להוסיף שאלות.

אורי מקלב: כן.

אורי מקלב: גם להתייחס למה שנאמר קודם ממש ב-60 שניות.

אורי מקלב: אני לא חושב שמי שיצביע נגד החוק, זה עדיין לא אומר שהוא מסכים עם העמדה לפיה חברי הוועדה האחרים שמצביעים בעד החוק באים לרמוס זכויות אדם ועושים זאת מתוך חשיבה שלממשלה יש את הזכות לעשות את הדברים האלה.

אורי מקלב: אפשר להצביע בעד ואפשר להצביע נגד, כי כאשר הנגד יכול להיות על תהליך קבלת החלטות, על אחריות הממשלה, על סמיכות הדעת שיש לממשלה באופן כללי.

אורי מקלב: מי שעוקב אחרי הדיונים של הוועדה יודע שגם הקואליציה וגם האופוזיציה, גם מי שמצביע נגד וגם מי שמצביע בעד, וראינו את זה היום בדיון הארוך לגבי הסמכות הראשית, את הכותרת שאמרה למה אנחנו נותנים את הסמכות, האם זה לאור התפשטות המחלה או מאחר שאנחנו רוצים לשמור על חיי אדם ועל בריאות הציבור וזה מה שעומד לנגד עינינו ולא מעבר לכך.

אורי מקלב: להתייחס לדברים שנאמרו קודם בנושא של רשות ההגירה.

אורי מקלב: אני לא יודע למה תומר חושב שצריך בפומבי לבקש הסכמה בכתב ממני.

אורי מקלב: אני חושב שזה ברור גם בעל פה וגם בכתב על שיקול הדעת הרחב.

תומר מוסקוביץ: זה היה בצחוק.

אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן באופן כללי.

אורי מקלב: גם אתה מקבל הוראות ולא פעם אני יודע - אתה מסרב או לא מסרב - שזה מכוח מה שהממשלה הטילה עליך ולא בגלל שאתה קיבלת את ההחלטה הראשית.

אורי מקלב: ההחלטות שקיבלתם, איך אתם יכולים לפעול, היכן יש את שיקול הדעת - אני מעיד כאן שאתם מגבשים ככל האפשר בשום שכל, באחריות גדולה מאוד ובהבנה וגם ברגש.

אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן גם בנושא של התיירים.

אורי מקלב: ה-24 שעות או לא 24 שעות, לא על זה דיברנו.

אורי מקלב: אני חושב שלהבדיל בין היציאה מישראל לכניסה לישראל, הרבה יותר קל לעמוד בלוח הזמנים הזה.

אורי מקלב: כך גם אתם אמרתם.

עירית ויסבלום: לא קל לוועדה לעמוד בלוח זמנים כזה כשיש כל יום אלפי בקשות.

עירית ויסבלום: זה לא משנה אם זאת יציאה או כניסה, זה לא קל.

דסטה גדי יברקן: הבקשה שלכם להאריך את הזמן היא לגיטימית.

תומר מוסקוביץ: האנשים שלי מהשטח כותבים לי שאם אנחנו מגדילים ומכניסים את בני הזוג, זה הרבה יותר זמן.

תומר מוסקוביץ: אנחנו חייבים את ה-48 שעות.

אורי מקלב: נכון שזה לא קל.

אורי מקלב: אנחנו בעניין הזה.

שמחה רוטמן: בנושא הזה אתם עשיתם איזשהו תיקון.

שמחה רוטמן: זה לא בחקיקה אבל עשיתם איזשהו תיקון ופתחתם תיבת דואר למקרים דחופים.

תומר מוסקוביץ: כן.

שמחה רוטמן: מקרים בהם צריך לקבל תשובה מיידית.

תומר מוסקוביץ: ב-12:00 בלילה אנשים מתקשרים אלי.

אורי מקלב: אני מסכים לדברי היושב ראש.

אורי מקלב: אנחנו היום במקום אחר, בכניסה והיציאה מישראל.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים במקום אחר מבחינת ההידברות, הסדרים, השקיפות.

אורי מקלב: אין ספק שאנחנו במקום אחר.

אורי מקלב: אנחנו עושים חוק עכשיו ויכול להיות שאנחנו צריכים עוד זמן.

אורי מקלב: אם הייתי חושב שעוד זמן יהיה יותר קשה, הייתי אומר אבל אנחנו יודעים שמיומנות וניסיון שיש, אנחנו חייבים.

אורי מקלב: זה חוק שאנחנו צריכים.

אורי מקלב: הנושא של תיירים הוא לא כפי שהציגו כאן, כאילו תיירים הם אלה שבאים להצטלם על המצדה לפנות בוקר.

אורי מקלב: כשאנחנו אומרים תיירים יש כאלה שהם אפילו נמצאים בתהליך של עלייה ועדיין הם נקראים כאן תיירים.

אורי מקלב: הם לא יכולים להיכנס לפרמטרים אחרים.

אורי מקלב: יש כאלה שהם תיירים והילדים ויש להם חמישה ילדים שהם אזרחי קבע במדינת ישראל ועדיין אנחנו מבקשים להתייחס אליהם כתיירים.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, אני חייב לשאול שאלה.

גלעד קריב: אנחנו לא במצב של שגרה.

גלעד קריב: מה שהמדינה יכולה להחיל במצב של שגרה, באיזה שהם שטחים אפורים כי השמיים פתוחים, הגענו כאן לרגעים מורכבים.

גלעד קריב: אני באמת רוצה לשאול.

גלעד קריב: אדם שחמשת ילדיו חיים בישראל והוא חי פה ופה.

גלעד קריב: הוא כל הזמן בתהליך התחבטות עם עצמו באיזה רגע הוא קם, סוגר את עסקיו בחוץ לארץ ובא לחיות עם ילדיו.

גלעד קריב: אני מניח שאתה בקשר שלך עם התפוצות מכיר הרבה כאלה.

גלעד קריב: גם אני מכיר הרבה כאלה.

גלעד קריב: דיברתי בשבוע שעבר עם ידיד מסנט לואיס שילדיו בארץ ו הוא עסוק בסיום ענייניו שם.

גלעד קריב: לכן יצרה מדינת ישראל את אשרת א/1 של אנשים שנמצאים בראשיתו של תהליך העלייה.

גלעד קריב: הם עוד לא עלו אבל הם גם לא רק זכאי עלייה.

גלעד קריב: האם לא הגיוני לומר לאדם שנמצא ברגע זה, חבר יקר, אנחנו לא בזמנים רגילים.

גלעד קריב: בזמנים רגילים מדינת ישראל הייתה סופגת את התייר-לא תייר, אבל כרגע יש לרשותך אשרה א/1, תעשה את הפרוצדורה הקלה במשרדי הסוכנות היהודית בפריז, זה עוד לא מחייב אותך לשלם כאן מס, זה לא מחייב אותך לסגור את עסקיך שם, אלא בזה שאתה מוציא א/1 אתה מודע למדינה שאתה לא תייר.

גלעד קריב: זאת לא דרישה סבירה?

גלעד קריב: נכון, אזרח ישראלי 20 שנים חי בקליפורניה, לא רשם את ילדיו, לא כדי להתחמק ממשהו אלא לא יצא.

גלעד קריב: לא רשם את ילדיו הקטינים וחי מאוד טוב ומגיע לכאן כל קיץ עם ילדיו במעמד תייר אבל אנחנו לא בקיץ רגיל.

גלעד קריב: א נחנו בתקופה בה ההבחנה בין תייר של מצדה לבין תייר שהוא בן של אזרח ישראלי שבא לכאן כדי להיות עם סבא וסבתא שלושה חודשים בקיץ, עכשיו צריך לחפש את העניין.

גלעד קריב: שילך לקונסוליה וירשום את ילדיו.

גלעד קריב: אם יש לו סיבה לא לרשום את ילדיו, בסדר.

גלעד קריב: עזוב שזאת הפרת חוק, אבל אם לא רשמת את ילדיך, לומר למדינת ישראל אני לא מקיים את חוקיך אבל עכשיו, למרות שכרגע תיירים של מצדה לא יכולים להיכנס אבל תכניסי אותי?

גלעד קריב: רשום את ילדיך.

אורי מקלב: אתה מדבר על אחד שהוא תייר והוא בתהליך עלייה או לא, אבל יש כאלה שעדיין הם תיירים ויש להם עוד שנתיים לעבוד לפני הפנסיה.

אורי מקלב: דרך אגב כל התהליך בשנה וחצי האחרונות, אנשים שינו את המעמד שלהם אבל עדיין לא כולם עושים זאת.

אורי מקלב: אין ספק אנחנו חותרים לכך.

גלעד קריב: חבר הכנסת מקלב, כמו שאתה עשית ביחד אתי, אנחנו נדאג שכל פעם שחברנו מר מוסקוביץ יביא לכאן תקנות שנוגעות ב-א/1 וב-א/5, אנחנו נאמר לו שאנחנו מאשרים את זה אבל אנחנו רוצים לשאול מה אתה עושה עם הקרובים.

אורי מקלב: עדיין לא הבנתי למה התקנות לא יכולות לבוא לוועדה.

שמחה רוטמן: אני אגיד לך למה, כי דברים שבלב אינם דברים, אתה לא יכול לגדר את זה.

שמחה רוטמן: א/1 זאת אשרה.

שמחה רוטמן: יש לו נייר, הוא מראה לי נייר.

שמחה רוטמן: כל השאר, זה כל כך פלואידי, הוא חשב, הוא התחיל לחשוב, הוא דיבר עם אשתו, הוא דיבר עם הבן שלו.

קריאה: הוא תייר.

קריאה: שילך לוועדת חריגים.

גלעד קריב: זה לא מגיע לוועדת החריגים על פי החוק אבל לאורך כל הזמן עבדה ועדת חריגים.

שמחה רוטמן: למה תקנות של תיירים?

שמחה רוטמן: כי עם כל הכבוד, כאשר מדובר בתייר, אתה לא פוגע בזכות חוקתית של אף אחד.

שמחה רוטמן: אתה לא פוגע באזרח.

אורי מקלב: אלה תיירים שיש להם המון זיקה לישראל.

שמחה רוטמן: רוב האנשים כבר מנופים.

שמחה רוטמן: או שהם קרובי משפחה מדרגה ראשונה.

גלעד קריב: הדבר היחיד שצר לי – חבר הכנסת מקלב, אני מודה ומתוודה – שלא הצלחנו להכניס בגדרי החוק רשימה של קרובי משפחה, מה שאני תמיד קראתי לו מעגל האבלות.

גלעד קריב: לא רק בן זוג וילדים קטינים של תושב ואזרח, אני הייתי שמח להרחיב את זה למעגל של קרובי האבלות.

גלעד קריב: בחקיקה אנחנו לפעמים מתקדמים צעד אחר צעד.

גלעד קריב: הממשלה עומדת על עמדתה שחקיקה שנוגעת לכניסה ויציאה צריכה להסתכל על סוגיית האשרה כפרמטר מרכזי.

גלעד קריב: אני חושב שקו סביר לעת הזו הוא ילדים קטינים ובני זוג.

גלעד קריב: אני אומר לחבריי בוועדה שברור לכם, ואני חושב שברור גם לממשלה, שברגע שמגדילים את כמות הפעמים שצריך לבוא אלינו לתקנות – מגדילים גם את כוחה של הוועדה לומר שאם רוצים את זה, אז אנחנו רוצים לראות ש-א', ב', ג' מוסדר בנהלים.

גלעד קריב: זה דינו של משא ומתן.

גלעד קריב: האם היה נכון להסדיר כאן הורים, אחים, נכדים?

גלעד קריב: לטעמי כן.

גלעד קריב: אני מבין את חשש המדינה שנוצרים כאן תקדימים בתחום ההגירה שהם רחבים.

גלעד קריב: סוגיית ההגירה היא סוגיה מאוד רגישה, גם כך בישראל היא מורכבת מעוד הרבה נדבכים שהם לא רק פרופר הגירה כמו בכל מדינה אחרת.

גלעד קריב: אני חושב שאם נסיים את החוק בנקודת האיזון הזאת ונפעיל חכם את כוחנו הפרלמנטרי, נגיע לתוצאות שאנחנו רוצים.

גבי לסקי: זה קשור לכניסה ולא להגירה.

גבי לסקי: ממילא אלה אנשים שבימים שהם לא ימי קורונה יכולים להיכנס לישראל.

דסטה גדי יברקן: אדוני היושב ראש, בוועדה לאחרונה אני אומר דברים מיליטנטיים על מנת להחמיר הכול אבל אני חושב שחשוב לומר גם מילה טובה.

דסטה גדי יברקן: אני רוצה לשבח אתכם.

דסטה גדי יברקן: אתם עושים עבודה, בעיקר בנושא הוועדות, המשרד שלכם, גם הוועדה המשותפת וגם משרד הבריאות שקורסים תחת הנטל.

דסטה גדי יברקן: אני בעצמי הפניתי אנשים שקרובי משפחה שלהם נפטרו בחוץ לארץ והם היו צריכים לצאת ועשיתם עבודה כל כך טובה.

דסטה גדי יברקן: בדרך כלל הציבור לא נחשף לעבודה הקשה שאתם עושים מאחורי הקלעים.

דסטה גדי יברקן: אתם עושים עבודה בלתי רגילה וכל הכבוד לכם, לשני והמשרדים.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה.

גלעד קריב: היועץ המשפטי של הוועדה מבקש להבהיר כמה דברים.

גור בליי: יש כאן כמה דברים שעלו שצריך לראות לגבי הכניסה שלהם.

גור בליי: אם אנחנו מכניסים את הנושא של בני הזוג והילדים הקטינים של האזרחים ותושבי הקבע לאותה מסגרת של ועדת חריגים, זה בסעיף 7א(ג), אני מבין שלעניין 7א(ב) – זאת אומרת, לעניין חוות הדעת האפידמיולוגית והסטנדרטים – שם אנחנו לא מכניסים אותם כי זה סיפור נפרד.

גור בליי: אני רק מחדד את זה לפרוטוקול.

גור בליי: זה רק לעניין אותה ועדת חריגים כי ממילא היא דנה באותו דבר.

גור בליי: דבר שני.

גור בליי: אני רוצה לציין שיש כאן חובה ל-24 שעות גם לוועדת החריגים וגם לוועדת ההשגות על ועדת החריגים.

גור בליי: צריך לתת הדעת כאשר מחליטים על פרקי הזמן לשתי האינסטנציות האלה שבאות לידי ביטוי.

שמחה רוטמן: אבל זאת לא אותה ועדת חריגים?

גור בליי: לא.

גלעד קריב: ועדת החריגים וועדת השגות?

גלעד קריב: עכשיו זאת תהיה אותה ועדה.

שמחה רוטמן: מה שכתוב כאן ב-(ג), זה לא.

שמחה רוטמן: זה יתוקן.

שמחה רוטמן: אותה ועדה שפועלת ב-(ג) תדון גם ב-(ב)?

שמחה רוטמן: בן אדם לא יצטרך להגיש בקשה לשתי ועדות חריגים.

גור בליי: לא.

גור בליי: זה אמרנו שנתקן.

גור בליי: לכן שאלתי.

גור בליי: עוד לא הקראתי את הנוסח.

גור בליי: אני קריא את הנוסח מעודכן אבל אני אומר במפורש לפרוטוקול שלעניין סעיף (ג), ועדת החריגים תהיה גם לאזרח ישראל בעל רישיון לישיבת קבע ובני זוגו וילדיו הקטינים.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: אנחנו אומרים שיש תקנות.

שמחה רוטמן: אני רק אומר שמה שמועבר לתקנות, האם יש סיבה שזאת לא תהיה אותה ועדת חריגים?

גלעד קריב: זאת צריכה להיות החלטה.

שמחה רוטמן: יש אנשים שנופלים בכמה רובריקות.

שמחה רוטמן: זה קרה פעמים רבות כאשר בגלל שהיה לאנשים שנכנסים לארץ שתי ועדות, בן אדם קנה שני כרטיסים לו ולאשתו – גם אם הוא לא א' אלא הוא ג' ו לא משנה באיזה אשרה הוא – והוא הגיש לשתי ועדות חריגים, אחת אמרה לו כן והשנייה אמרה לו לא.

שמחה רוטמן: הוא לא ידע מה לעשות ואם הוא עולה על המטוס.

גור בליי: להמחיש את הסיטואציה עליה דיבר חבר הכנסת רוטמן.

גור בליי: אם אנחנו אומרים שאזרח ישראל ובני זוגו הם בוועדת החריגים הסטטוטורית אבל יכול להיות שבן זוגו הוא א/5 ואלה עם אשרה א/5 הם במשהו אחר.

עירית ויסבלום: אני רוצה להדגיש שמדובר בקשות שונות.

עירית ויסבלום: אם אנחנו מגבילים – כמו למשל בתקופות שהיו מדינות אדומות – יציאת ישראלים, אז הישראלי מוגבל ביציאה ובן זוגו לא.

שמחה רוטמן: אין בעיה, רק שאני אוכל להגיש בקשה לאותה ועדה.

שמחה רוטמן: כשאני טס עם חמישה ילדים לאירוע משפחתי שלפי התקנות מותר לי לצאת אליו, אני רוצה להגיש בקשה לאותה ועדה ולא לפנות לשלוש ועדות שונות כי אחד מהם הוא ג', אחד מהם הוא ב' ואחד הוא א'.

עירית ויסבלום: אם הילד באותו מעמד, הוא לא צריך להגיש.

שמחה רוטמן: ואם הוא לא באותו מעמד?

גלעד קריב: אנחנו עסוקים כרגע בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: מרגע שייסדנו בניגוד בעבר את הקביעה שכל מחזיקי האשרות – ובהקשר של בני זוג וילדים קטינים של תושב קבע ואזרח - כל זה יוסדר בתקנות.

שמחה רוטמן: יש את הוראת החוק שמחריגה.

שמחה רוטמן: יש הוראה בחוק שאומרת שוועדת החריגים תהיה רק לגבי מי שהוא אזרח ישראל או בעל רישיון ישיבת קבע.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: היא אומרת לא.

גלעד קריב: בוא נתקן כי תסתכל על הנוסח שמודגש בצהוב בסעיף (י).

גלעד קריב: גם לאחרים יש ועדת חריגים אלא שוועדת החריגים הזאת תוגדר בתקנות ולא בחקיקה ראשית.

קריאה: (י)(1).

גלעד קריב: לכן אני אומר שוב שוועדת החריגים שתעסוק בעניינם של מחזיקי אשרות א' תמיד תיקבע בתקנות.

גלעד קריב: אנחנו, הוועדה, נעמוד בעת דיוני התקנות על העניין הזה.

גלעד קריב: אומרת עורכת הדין ויסבלום תנו לנו לייצר את שלוש הקומות האלה של אזרח ותושב, כל יתר אשרות ה-א' ותיירים ומהגרי עבודה.

גלעד קריב: זאת תפיסה נכונה.

גלעד קריב: יש לנו גם מחויבות יתרה אל מול אזרחים ותושבים.

שמחה רוטמן: אני הייתי מחריג את זה מעניין פרק הזמן וזהו.

שמחה רוטמן: אני לא מבין.

גבי לסקי: גם אני לא.

שמחה רוטמן: לדעתי זה חוסך להם בירוקרטיה.

שמחה רוטמן: זה צריך להיות אינטרס שלהם.

גבי לסקי: מגישים בקשה משפחתית ואז בודקים.

שמחה רוטמן: למה שנדאג לזה בתקנות אם אנחנו יכולים עכשיו לסדר את זה?

גלעד קריב: אני אומר מסיבה פשוטה.

גלעד קריב: אני רק רוצה לומר משהו.

שמחה רוטמן: לעניין לוחות הזמנים אני מסכים.

גלעד קריב: אבל תראה מה אנחנו יוצרים.

גלעד קריב: אנחנו אומרים שתהיה אותה ועדה אבל חלק מהבקשות הם 36 שעות וחלק 72 שעות.

גלעד קריב: חבר'ה תחשבו רגע על הגמישות.

גלעד קריב: כל עוד יש פיקוח פרלמנטרי, זה תקנות.

גלעד קריב: אי אפשר לכבול את ידי הממשלה.

גלעד קריב: מה שלמדנו בשנה וחצי האחרונות זה שעכשיו אנחנו לא יודעים מה יתחדש עלינו במאי ואולי במאי יגיע גל עם פרמטרים אחרים לגמרי.

גלעד קריב: למה לבוא מראש למדינה ולומר לה אתם חייבים את אותה ועדה?

גלעד קריב: אם לא היה לנו פיקוח פרלמנטרי ותקנות, בסדר, אבל יש לנו.

גלעד קריב: בואו נשאיר להם גמישות.

גלעד קריב: אולי הם ישכנעו אותנו בתרחיש מסוים.

גלעד קריב: אני אתן לכם דוגמה.

גלעד קריב: עזוב את אותה משפחה.

גלעד קריב: דינו של סטודנט עם אשרה א/2 כדינו של א/5?

גבי לסקי: לא.

גלעד קריב: אז את זה נשאיר לתקנות.

גלעד קריב: נגדיר בתקנות.

גלעד קריב: אם נקבע את זה עכשיו כאן, אנחנו מצמצמים את שיקול הדעת של הוועדה.

גבי לסקי: את זה אני מבינה אבל הבעיות היא כאשר משפחה צריכה להתפרק בכל מיני ועדות.

גלעד קריב: נטפל בזה בתקנות.

עירית ויסבלום: אני חושבת שיש כאן טעות בהשלכה של הדברים על המציאות.

עירית ויסבלום: משפחה לא צריכה להתפרק.

עירית ויסבלום: אם האזרח הישראלי הוא בזמן שאסור לו לצאת, כמו שהיה בחלק מהזמנים במדינות אדומות, הוא צריך להגיש בקשה ליציאה.

עירית ויסבלום: בן הזוג שלו או הילד שלו שהוא לא במעמד של אזרח אותו תושב, מותר לו לצאת חופשי.

גבי לסקי: אני מדברת על הכניסה.

גלעד קריב: זה לא אזרח ישראלי.

תומר מוסקוביץ: יש זמנים שגם אזרח ישראלי היה צריך ועדת חריגים.

גלעד קריב: לשם מה הוויכוח?

גלעד קריב: כשאנחנו נשב ונאשר תקנות, נוכל לומר – ואני מזכיר לכם שלמעט במצב חירום, גם חידשנו את יכולתה של הוועדה לאשר תקנות עם שינויים – נבוא לחברים, נדבר אתם ונברר האם אפשר לייצר מצב שבו בכל מקרה בקשה של משפחה נדונה אחרי הגדול שבבית.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: ניכנס לתקנות.

גלעד קריב: כל עוד לא היו לנו תקנות, לא היה צריך לדבר על זה.

גלעד קריב: אי אפשר לרדת לכל רזולוציה ולפתור אותה בחקיקה ראשית כי אנחנו לא רק כובלים את ידי הממשלה אלא אנחנו כובלים גם את ידינו.

גלעד קריב: מה ההיגיון בזה?

עירית ויסבלום: אם יורשה לי, הנוסח שהועבר אלינו והמנכ"ל הסכים בשיח עם השרה זה שלוועדת החריגים של מי שאינו אזרח או תושב קבע תהיה אפשרות לקבוע את הזמנים, את הסדרים ואת ההרכב בתקנות.

גלעד קריב: ברור לנו שה-36 שעות זה הזמן הסטטוטורי.

עירית ויסבלום: כן.

עירית ויסבלום: שזה לא ייכנס.

גלעד קריב: זה ברור לי.

גלעד קריב: לא חשבנו אחרת.

שמחה רוטמן: ברור.

שמחה רוטמן: זה רק לאזרחים.

גלעד קריב: לא ביקשתם לכבול את ידיכם ברוב המקרים.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: ילדים ובני זוג, זאת התמורה שאני מבקש.

תומר מוסקוביץ: ביקשנו 48 שעות.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: זה לא עניין של כיפופי ידיים כי אנחנו באמת בשיג ושיח כאן.

גלעד קריב: סוגיית ילדים קטינים ובני זוג נגררים אחרי אזרחים ותושבים.

גלעד קריב: תבואו ותאמרו לנו שלשם כך אתם צריכים 48 שעות, בסדר, נדבר, נתדיין על כך.

גלעד קריב: אני אומר שכך אנחנו הבנו.

גלעד קריב: אתם אולי הבנתם אחרת, הכול בסדר.

גלעד קריב: אפשר גם לצאת ולהרים טלפון לשרה.

גלעד קריב: את האירוע הזה של אי בהירות לגבי בני זוג של אזרחים וילדיהם, אנחנו גמרנו.

גלעד קריב: החוק יוצא מכאן עם בהירות בנושא הזה.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר שבתוך הדיאלוג שלנו אנחנו ויתרנו על העניין של ה-ב/2, של מהגרי עבודה, של מרכז חייהם כאן בישראל.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שיש אזרחים ישראלים שתלויים במהגרי העבודה האלה.

גלעד קריב: קיבלנו את עמדתכם שלא להכניס את האירוע של מהגרי העבודה לתוך העניין.

גלעד קריב: קיבלנו גם את עמדתכם בכאב גדול לא להכניס מעגל קרובי משפחה במסלול של ה-אל"פים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה לא ויתור גדול מצדכם.

גלעד קריב: עניין הקטינים ובני הזוג הוא אבן הראשה של כל המהלך שאנחנו עושים.

דסטה גדי יברקן: כן.

דסטה גדי יברקן: מאוד חשוב.

אסתי ורהפטיג: אם אפשר להעיר הערה לגבי זה.

אסתי ורהפטיג: לגבי התקופות של התקנות.

אסתי ורהפטיג: אנחנו כן מבקשים - בכל זאת יש כאן מהלך שמכניסים – שהתקנות לא יהיו של 14 ו-21 ימים כפי שיש לגבי אזרחים ותושבים אלא שיהיה לפרק זמן יותר ארוך.

גלעד קריב: מה ההצעה?

אסתי ורהפטיג: אם אפשר, 30 ימים.

גלעד קריב: אני אסביר מה הבקשה.

גלעד קריב: כרגע הנוסח שמוצע בפניכם אומר שבתקופת חירום הגבלות כניסה ויציאה הן ל-14 ימים ובמצב מיוחד ההגבלות הן ל-21 ימים.

גלעד קריב: אני מזכיר את הרציונל למה במצב מיוחד זה יותר ארוך – כי במצב מיוחד יש פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: שום דבר לא נכנס אוטומטית.

גלעד קריב: אומרת עורכת הדין ורפטיג שהסיפור הזה מאוד מאוד מקשה על הממשלה, כל פעם החזרה וכולי, זה גם יוצר איזושהי אי בהירות בפרק הזמן.

גלעד קריב: אני אומר איפה הקושי שלי ואולי סביב זה נתכנס.

גלעד קריב: בעיניי הדברים מתכתבים עם עומק הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: זה העיקרון.

גלעד קריב: במקום שיש פיקוח פרלמנטרי, הוועדה גם דנה בכובד ראש, גם שינתה את התקנות בדיאלוג ויש הצדקה להאריך.

גלעד קריב: במקום שבו סביר להניח שבהרבה מקרים התקנות ייכנסו לפועל מעליהם, אז אני גם רוצה לומר שתיאורטית לוועדה מותר לבוא, לבטל ולשנות אבל כאשר הממשלה פרסמה ברשומות צעד ומציגה אותו כצעד מאוד חיוני לבריאות הציבור, קשה לוועדה בכנסת לבוא בדיעבד וגם זמנה של הוועדה קצר.

גלעד קריב: זה לא שהוועדה יכולה לקיים אין סוף דיונים.

גלעד קריב: נוצרה כאן דינמיקה.

גלעד קריב: כמה פעמים רטרואקטיבית ביטלו כאן תקנות, כמה פעמים קיצרו תוקף תקנות?

גלעד קריב: לדעתי כמה פעמים ספורות בכל השנה וחצי האחרונות.

גלעד קריב: לכן צריך למצוא כאן איזושהי פשרה בין שני המצבים.

גלעד קריב: אני חייב לומר שלדעתי במצב חירום 14 ימים מתכתבים עם המציאות כי במצב חירום המהירות של השינויים היא דרמטית.

גלעד קריב: ב-אומיקרון גם לא מיצינו את 14 הימים.

גלעד קריב: כל ארבעה ימים באתם עם רשימה אחרת של מדינות.

גלעד קריב: אני חושב שהגיוני לומר שבחירום נישאר עם ה-14 ימים.

גלעד קריב: אני אמליץ לחבריי.

גלעד קריב: הפעם בין 14 ל-21 הוא לא הגיוני, בין שני המצבים.

גלעד קריב: אני חושב שסביב מצב מיוחד צריך ללכת או ל-28 ונראה אם אפשר להעלות.

גלעד קריב: אנחנו עובדים בקבועים של שבועות.

שמחה רוטמן: לגבי מצב מיוחד, יש אחד שהוא 42 ימים, אני חושב שכדאי לעשות 45 כי זה חצי מהתקופה של ה-90 ימים.

גלעד קריב: הסיפור של 42 נועד לא לגרום לוועדה הזאת להתכנס שוב.

שמחה רוטמן: כפולה של שבועות.

שמחה רוטמן: אני יודע.

שמחה רוטמן: אם יש לך 90 יום, אתה תגרום להם לבוא בשביל הדלתא של חמישה ימים.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, נכון שצריך אולי איזה הבדל בגלל הפיקוח הפרלמנטרי אבל עדיין אנחנו מדברים על פגיעה בחוק יסוד וטוב יהיה שזה יהיה בתקופה המינימלית.

גבי לסקי: כל פעם, אם הם חושבים שצריך לעשות את זה שוב, שיבואו ויביאו את זה שוב.

שמחה רוטמן: הבעיה היחידה מבחינתי היא קצב הביטול.

שמחה רוטמן: היו כמה פעמים שכבר היה מוסכם על כל הנוכחים בחדר שאיסור היציאה כבר אמור להתבטל, אבל אם לפי התקנות נשארו עוד 6 ימים לבטל – לא נבטל כי הן יפוגו מאליהן.

גלעד קריב: דרך אגב, זאת סמכות של הוועדה.

גור בליי: רק לחדד.

גור בליי: הבקשה של עורכת הדין ורהפטיג התייחסה אך ורק לאוכלוסיות החדשות עליהן מדברים - ה-אל"פים, בני הזוג והילדים הקטינים.

גור בליי: האזרחים ותושבי קבע למיטב ידיעתי נשאר כמו שהיה.

שמחה רוטמן: זה רק על הנוספים?

אסתי ורהפטיג: כמובן היינו מעדיפים שזה יהיה אחיד.

גור בליי: אבל הבקשה מתייחסת רק לאזרחים ותושבי קבע.

גור בליי: הוועדה סיכמה שיישארו 14 ימים במצב חירום ו-21 ימים.

גור בליי: זה רק על ה-אל"פים, בני הזוג והילדים הקטינים.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו לחברי הכנסת וכדאי שניקח לתשומת ליבנו.

גלעד קריב: יש טענה של הממשלה, שאני לא מציע לפטור אותה בהינף יד, שיש גם נזק מאוד גדול בכל מה שקשור לאמון הציבור ולהבנת הציבור את המדיניות שאנחנו משנים אותה תכופות.

גלעד קריב: בייחוד בעניינים של כניסה ויציאה לישראל, גם היכולת לומר לאזרחים ולבני משפחתם שבחופש הקרוב אלה הפרמטרים, קבלו את ההחלטות שלכם, תכננו את הנסיעות שלכם.

גלעד קריב: יושבם אנשים על המזוודות כי אולי מחר ישנו ואולי לא.

גלעד קריב: יש גם ערך קצת להרגיע.

דסטה גדי יברקן: אתה מדבר הפוך ממדיניות הממשלה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ממש לא.

דסטה גדי יברקן: אתה רוצה להרגיע אבל הם לא רוצים להרגיע.

גבי לסקי: אם יש אפשרות לפגוע ממש בהוראות של חוק יסוד, זה צריך להיות במינימום האפשרי.

גבי לסקי: כך גם ההוראה של חוק היסוד.

גבי לסקי: אם כן, למה לתת להם יותר זמן?

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: לתת להם.

גלעד קריב: האירוע הגדול כאן הוא כניסה לישראל.

גבי לסקי: גם היציאה.

גלעד קריב: נושא היציאה התנהל תמיד בהתאם לחוק הזה ולתקנות.

גלעד קריב: הבעיה שבאנו לפתור כאן היא בעיקר עניין הכניסה.

גלעד קריב: בעניין הכניסה אני רוצה לומר משהו.

גלעד קריב: אני מאוד שותף לעניין של הזכות החוקתית.

גלעד קריב: אני אפילו אמרתי כאן אין ספור פעמים שהזכות החוקתית היא גם הזכות של אזרח ישראלי שאמו תגיע לביקור או ילדו הקטין והזכות שלו לצאת ולהיפרד מאמו במוסקבה או בניו יורק.

גלעד קריב: בעיניי גם זו זכות חוקתית שהיא נגזרת של כבוד האדם וחירותו.

גלעד קריב: קשרי משפחה תקינים.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר הזכות לצאת כתובה במפורש.

גלעד קריב: זכות הכניסה לישראל לאנשים שהם לא אזרחים, היא לא זכות חוקתית.

גלעד קריב: היא זכות בעלת מעמד.

גלעד קריב: היא לא זכות חוקתית באותו מובן.

גלעד קריב: אנחנו צריכים גם בזה לדייק.

גלעד קריב: אחרי הבג"ץ שהיה לפני הבחירות הקודמות בעצם צומצמה מאוד היכולת למנוע מאזרחים ישראלים לשוב למולדתם וגם את זה צריך לזכור.

גלעד קריב: אנחנו עוסקים כאן

גלעד קריב: בעיקר בהרחבה שנוגעת לכניסה של אנשים שיש להם מעמד בישראל, שיש להם זכויות, כי כאן מרכז חייהם.

גלעד קריב: הכניסה שלהם תחת כנפי חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו בעניין הכניסה, היא יותר חלשה.

גלעד קריב: יסכים אתי חבר הכנסת רוטמן שלא הכול זה חוק יסוד כבוד האדם וחירותו.

שמחה רוטמן: יש גם חוק הלאום.

גלעד קריב: תודה שאתה מזכיר לנו.

גלעד קריב: אני מזמין אותך שנקיים כאן ביום שלישי במעמדה החוקתי של השפה הערבית במדינת ישראל.

שמחה רוטמן: אין בעיה.

גלעד קריב: לכבוד יום השפה הערבית בכנסת ישראל.

שמחה רוטמן: הבנתי שאנחנו ויוצאים עוד מעט להפסקה.

שמחה רוטמן: אני רוצה לומר במשפט שבשעה האחרונה אני מקבל המון הודעות מאנשים, ואני מתאר לעצמי שאני לא היחיד, שמצפים ממני להתנגד לחוק וטוענים שהסעיפים החדשים לוקחים אתי ישראל לדיקטטורה ברמה מסוכנת יותר.

קריאה: אתה לא היחיד.

שמחה רוטמן: אכן, אני לא היחיד.

שמחה רוטמן: אומרים שעיני בוחרי ובוחרות רבות מסתכלים על אופן הצבעתי ועתידי הפוליטי תלוי באופן התנהלותי.

שמחה רוטמן: אני רוצה לומר שלצערי לא אוכל להשתמש בזכות ההצבעה שאין לי כדי להצביע בעד החוק הזה אחרי התיקונים שנכנסו ועוד ייכנסו.

שמחה רוטמן: החוק הזה בוודאי שאיננו מגדיל את הפגיעה ביחס למצב הקיים אלא מצמצם אותה וטוב שכך.

שמחה רוטמן: אם עתידי הפוליטי תלוי בהתנהלותי, אני מאוד מאוד מקווה שכמה שיותר אנשים יצפו ויבינו שאל מו ל האיומים והסגנון הבוטה והחריף שהזכיר גם חברי משה ארבל וגם בהודעות הללו, שלא נכנעתי ולא נכנענו לפופוליזם הזה שאין לו מקום ועשינו את מה שצריך גם לשמור על זכויות אבל גם לשמור על הבריאות של אזרחי ישראל.

גלעד קריב: שזו גם זכות.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: הייתי אומר על דרך חצי הלצה שהייתי מקווה שאישור החוק ישפיע על עתידך הפוליטי אבל כנראה זה לא יקרה.

גלעד קריב: בתקווה אנחנו נבלה עוד שעות רבות וטובות.

גלעד קריב: אני שותף לאמירה שלך.

גלעד קריב: בסדר, כל עוד אנשים לא נוקטים בשפה פוגענית שמבזה את העוסקים במלאכה.

גלעד קריב: אמרתי באחד הדיונים שכנראה מי שאומר שהחוק הזה מכניס את ישראל לתקופת הדיקטטורה, כנראה לא חי תחת דיקטטורה וטוב שכך.

גלעד קריב: אני שמח שזה עולם המושגים של אותם מוחים ואני מאחל להם שהם לעולם לא יחוו זאת.

שמחה רוטמן: אני רק מקווה אדוני היושב ראש, בהקשר הזה, שלפחות זה ייזכר לנו.

שמחה רוטמן: לצערי כאשר היו אנשים אחרים באופוזיציה, ביניהם שר הבריאות, הם התבטאו על החוק, על הגרסה הקודמת שאחר כך גם העבירו אותה בעצמם, בשפה של דיקטטורה ושל ארדואן ובשפה שלא ראויה למרות בקשתי החוזרת ונשנית – כשהוא נכח כאן – שיחזור בו מהדברים.

שמחה רוטמן: הוא לא עשה זאת.

שמחה רוטמן: הפגיעה שהדבר הזה גרם לאמון הציבור ביכולת של המדינה להתנהל בזמן מגיפה, בזמן אמת, כאשר אי הוודאות הייתה גדולה בהרבה, לא הייתה במקומה.

שמחה רוטמן: אני מאוד מאוד מקווה שבקרוב גם הוא וגם אתה מסיבות שונות תלמדו מאתנו איך להתנהל כאופוזיציה אחראית.

דסטה גדי יברקן: דרך אגב, זה לא היה רק שר הבריאות.

דסטה גדי יברקן: ראש הממשלה הנוכחי בעצמו אמר שלא ישלח את ילדיו לבית הספר.

עירית ויסבלום: עוד נקודה לחדד והיא הייתה בהסכמה.

עירית ויסבלום: אמרנו שההגבלות יהיו בתקנות והכוונה היא לאנשים שקיבלו את ה-א' שלהם והם כבר היו כאן ומרכז החיים שלהם כאן.

גלעד קריב: שזאת לא פעם ראשונה לכניסתם.

עירית ויסבלום: מישהו שרוצה לבוא כסטודנט, זה לא יהיה.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: מי שמחזיק כבר את האשרה והיה כאן.

גור בליי: די לצורך כך לכתוב בנוסח שהם בעלי רישיון או שזה לא מספיק?

עירית ויסבלום: שכבר היו כאן קודם, שלמעשה רוצים לחזור.

גור בליי: איך את מנסחת את זה?

גור בליי: את רוצה שזה היה כתוב?

גור בליי: זה לא מספיק לומר שהוא בעל רישיון שרוצה להיכנס?

עירית ויסבלום: כי באופן עקרוני יכול להיות שהוא קיבל אשרת א/2 שם כי חשבו שהוא יתחיל סמסטר אבל הוא עוד לא התחיל.

גלעד קריב: זה נכון רק לגבי א/2 ו-א/4, לא?

עירית ויסבלום: לא בהכרח.

עירית ויסבלום: יכול להיות א/5 שהוא לא בן זוג.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול גם כדי לא לסבך אתכם בהבחנה.

גלעד קריב: לא יותר נכון לקבוע את זה בתקנות?

גור בליי: להכניס בחקיקה ראשית איך תגדירי את זה?

עירית ויסבלום: אם זה לא כתוב בחוק, השאלה אם נוכל להכניס בתקנות.

גור בליי: כן.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: החוק מסמיך אתכם להתקין תקנות.

גלעד קריב: בוא נאמר שהתחיל גל לפני זמן אלול בישיבות, עכשיו התחיל ה-אומיקרון, עכשיו התחילה דלתא ויש לנו מצב שיש 20 אלף תלמידי ישיבה שעוד לא הגיעו לכאן אבל קיבלו עקרונית א/2.

גלעד קריב: תבואו עם התקנות.

גלעד קריב: הרי התקנות מאפשרות לכם להגביל.

גלעד קריב: החוק לא אומר אסור לכם להגביל.

גלעד קריב: תבואו ותסבירו את זה בתקנות ותאמרו מה ההבדל בין מי שיצא בבין הזמנים לבקר את המשפחה וכבר מחכה לו חדר בירושלים לבין מישהו שלא התחיל ואתה אומר בוא נדחה את הסמסטר עד אחרי החגים.

גור בליי: בסופו של דבר זאת רק הקטגוריה.

גור בליי: ההסדר הספציפי לגבי אותה קטגוריה ייקבע בתקנות.

גלעד קריב: יכול להיות שאתם בכלל תעשו כניסה של א/2, כולל מי שכבר היה כאן, רק זה יעבור בפיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: חבר הכנסת גינזבורג, אנחנו מקדמים אותך בברכה רק כדי לומר שאנחנו יוצאים להפסקה.

אסתי ורהפטיג: רק שאלה.

אסתי ורהפטיג: כניסה ויציאה זה לא רק במצב חירום?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: כניסה ויציאה, במיוחד לא כי כל הרעיון של המעבר למצב מיוחד הוא שהממשלה יכולה לנקוט צעדים קונקרטיים כדי שכאן לא נעבור למצב חירום.

גלעד קריב: ההצעה שלי תהיה כן לייצר אחידות.

גלעד קריב: אני חושב שהאמירה 14 ו-28 כעומק הפיקוח הפרלמנטרי סבירה.

גלעד קריב: אני רוצה לומר לכם שלא יהיה מצב שבזמן חירום אתם לא תגיעו אלינו לפני פחותמ-14 ימים.

אסתי ורהפטיג: עכשיו במצב הנוכחי תיירים יכולים להיכנס ללא הגבלה כל עוד הם מחוסנים.

אסתי ורהפטיג: זה גם דבר שנצטרך להכניס?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: תיירים לא.

גלעד קריב: תיירים לא נכנסים לתקנות.

עירית ויסבלום: בכלל התיירים האלה כרגע, גם ה-אל"פים, הם נכנסים.

אורי מקלב: זה בתקנות.

עירית ויסבלום: נכון.

עירית ויסבלום: השאלה אם את זה צריך להביא כל 14 ימים.

גלעד קריב: כאשר מביאים תקנות, מביאים את הסט של התקנות.

גלעד קריב: חלק גדול מהדברים לא נדונים כל פעם מחדש.

גלעד קריב: עשינו את זה בתו הירוק כבר עוד מעט 50 פעמים.

גלעד קריב: אתה לא פותח את כל התקנות.

גלעד קריב: בתחילת הדרך יצטרך להיות דיון עקרוני האם הכניסה לישראל מותנית בהתוויית החיסון.

גלעד קריב: זה מתכתב עם השאלה האם הווריאנט הרלוונטי עוקף חיסון או לא.

גלעד קריב: זה מתכתב עם השאלות של מדיניות הבוסטר, הפערים החיסוניים בין ישראל שמקדימה את העולם.

גלעד קריב: תביאו את זה פעם אחת, תקבעו מדיניות ונרוץ הלאה

עירית ויסבלום: צריך להאריך את זה כל שבועיים.

גלעד קריב: כן, כי הכלל הוא מאוד פשוט.

גלעד קריב: יש הלימה הפוכה בין עומק הפיקוח הפרלמנטרי לבין משך התקנות.

גלעד קריב: ככל שהפיקוח הפרלמנטרי יותר קצר, חוזרים לוועדה יותר פעמים.

גלעד קריב: זה עיקרון היסוד בחקיקה.

גלעד קריב: מכובדיי, תודה.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים בשעה 13:30.

גלעד קריב: כשנחזור לדיון נשמע אורחים ב-זום – ד"ר עמיר פוקס ועורך דין אורן פסטרנק.

רם בן ברק: אנחנו שבים מההפסקה ומחדשים את הישיבה.

רם בן ברק: מצטרפת אלינו חברת הכנסת גבי לסקי ובוודאי חברי הכנסת הנוספים יצטרפו בהקדם.

רם בן ברק: נמצאים אתנו עורכת הדין עירית ויסבלום מרשות ההגירה והאוכלוסין במשרד הפנים, אילנה גנס ראש מטה בריאות הציבור, עורכת הדין אסתי ורהפטיג, עורכת הדין דנה נויפלד ועורך דין אלעד גודינגר ממשרד הבריאות.

רם בן ברק: דוקטור אולגה פרישמן ממשרד המשפטים.

רם בן ברק: עורכת הדין יעל כהן ממשרד ראש הממשלה.

רם בן ברק: חברנו אייל זנדברג ישוב אלינו בהקדם.

רם בן ברק: הצטרף אלינו גם חבר הכנסת בני בגין.

רם בן ברק: מכובדיי, סיימנו את הדיון בעניין הכניסה והיציאה מישראל.

רם בן ברק: השינויים בסעיף 7 לחוק.

גור בליי: יש עוד כמה תיקונים.

גלעד קריב: אנחנו נקריא.

גלעד קריב: יש בקשה של הממשלה שפרק הזמן לאור הוספת בני הזוג והקטינים יעמוד על 48 שעות.

גלעד קריב: נדבר על זה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, בוא נקריא את הסעיפים האלה ונמשיך הלאה.

גור בליי: יש כאן גם עוד כמה נקודות שעולות בהקשר של הסעיפים האלה.

גור בליי: בסעיף 7א ויש את הסעיף המשלים שעוסק באותה סוגיה ממש - אני אקריא אותו – של תיקון סעיף 45.

גור בליי: באשר לסעיף 7א, בעמוד 10 לנוסח.

גור בליי: בסעיף א7 לחוק העיקרי –

גור בליי: בסעיף קטן (ב), ברישה, אחרי "(א)(1)" יבוא "לעניין אזרח ישראל או בעל רישיון לישיבת קבע".

גור בליי: בסעיף קטן (ד), ברישה, אחרי "ועדת חריגים" יבוא "כאמור בסעיף קטן (ג)".

גור בליי: בסעיף קטן (ז), אחרי "ועדת חריגים" יבוא "כאמור בסעיף קטן (ג)".

גור בליי: בסעיף קטן (י), אחרי "ועדת חריגים" יבוא "כאמור בסעיף קטן (ג)".

קטן יבוא: "(י1) התקינה הממשלה תקנות כאמור בסעיף קטן (א)(1) לעניין מי שאינו אזרח ישראל או בעל רישיון לישיבת קבע, וקבעה סייגים לאיסור כאמור באותו סעיף קטן אשר בחינת התקיימותם מחייבת הפעלת שיקול דעת פרטני, יינתן האישור להתקיימות הסייגים כאמור בידי ועדת חריגים, ויכול שתהיה יותר מוועדת חריגים אחת.

קטן יבוא: הממשלה תקבע באותן תקנות הוראות בדבר הרכב הוועדה, אמות מידה לפעולתה, משך הזמן למתן החלטתה, אופן ההשגה על ההחלטה ומשך הזמן למתן החלטה בהשגה.

קטן יבוא: על החלטה בהשגה כאמור יחולו הוראות סעיפים קטנים (ז) ו–(ח)".

גלעד קריב: צריך להוסיף כאן בסעיף 9(י1) שאינו אזרח ישראלי או בעל רישיון לישיבת קבע, בן זוגו וילדיו.

גור בליי: לפני שהקראתי את זה רציתי לחדד משהו.

גור בליי: אני מבין אדוני היושב ראש שאנחנו מוסיפים את בני הזוג ולילדיהם הקטינים לסעיף קטן (ג) ולא לסעיף קטן (ב).

גור בליי: היו על זה עמדות שונות.

גור בליי: סעיף קטן (ג) עוסק בסוגיית ועדת החריגים, ההרכב שלה, הזמן שלה וכן הלאה.

גור בליי: סעיף קטן (ב) עוסק בסטנדרט, בחוות הדעת האפידמיולוגית, החובה על הממשלה לשקול דרכי פעולה חלופיות וכן הלאה.

גלעד קריב: אבל זה דבר קטן.

גור בליי: זה משמעותי אדוני היושב ראש כי זה מטיל נטל על הממשלה בבואה להתקין את התקנות.

גור בליי: יש כאן שאלה מהותית.

גלעד קריב: כל דבר שחל על אזרח ובעל רישיון ישיבת קבע חל על בן זוגו וילדיו הקטינים.

גור בליי: אז להוסיף גם ב-(ב).

גלעד קריב: ודאי.

גלעד קריב: באיזה תרחיש יהיו חוות דעת אפידמיולוגיות שונות על תא משפחתי?

גלעד קריב: יש כאן עקרונות-על.

גור בליי: צריך להבין שמבחינה חוקתית מצבם הוא לא אותו מצב.

גור בליי: זכות הכניסה של אזרח ישראלי היא זכות חוקתית המעוגנת במפורש בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ואין זכות חוקתית כזאת לבן זוגו וילדיו הקטינים אבל הזכות היא נגזרת מהזכות של הישראלי.

גלעד קריב: ולכן על אזרח ישראלי ככל הנראה הממשלה, אחרי הבג"ץ האחרון בעניין, לא תטיל הגבלות.

גלעד קריב: לא היינו עם הגבלות על אזרחים ישראלים בשובם לארץ גם בשיא גל הדלתא והאומיקרון.

גלעד קריב: זה לא מעמדם בהכרח של בני זוג וילדים קטינים.

גלעד קריב: אבל במקום שמקבלים החלטות על אזרח, גם על ילדיו הקטינים ובן זוגו.

גלעד קריב: זה לא עניין של זכות חוקתית.

עירית ויסבלום: אבל אם אין הגבלות על האזרחים וכן יש הגבלות על בני זוג?

גלעד קריב: לא מנענו את זה מכם.

עירית ויסבלום: אז הממשלה צריכה להביא חוות דעת.

גלעד קריב: במקום שאתם תגבילו כניסה ויציאה מישראל של בני זוג, אזרחים ותושבי קבע, או על כניסתם לישראל, אתם תעשו את זה דרך תקנות.

גלעד קריב: כשצריך להביא הצדקות אפידמיולוגיות ברמה גבוהה, אתם תביאו.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: זכות חוקתית של אזרח ישראלי שילדיו הקטינים יהיו איתו.

גלעד קריב: אני לא פותח את מסקנות היסוד.

גלעד קריב: הסיכום שלי עם המשרד הוא שבני זוג וילדים קטינים נגררים אחרי האזרח ותושב הקבע.

גלעד קריב: לשם כך אני ויתרתי על קרובים מדרגה ראשונה ברמת התקנות.

גלעד קריב: אני לא פותח את ההבחנות האלה.

אייל זנדברג: אדוני, להבהיר לפרוטוקול.

אייל זנדברג: הכוונה היא שאפשר יהיה מבחינת המהות לקבוע שבני הזוג לא יהיו רשאים להיכנס בתקנות בעוד שהאזרחים רשאים.

גלעד קריב: לא אמרנו משהו אחר.

אייל זנדברג: כשאמרת אתה גוזר גזרה שווה, זה השתמע - - -

גלעד קריב: זה ברור.

גלעד קריב: הכול ברמת התקנות אבל ההצדקה האפידמיולוגית וההבנה שיש כאן אירוע, כן.

אייל זנדברג: זה הליך.

אייל זנדברג: אבל במהות אפשר יהיה עדיין ליצור הבחנה.

גלעד קריב: מכיוון שזה יהיה חייב להגיע לתקנות בניגוד למצב הקודם, זה יעבור אישור של ועדה בכנסת.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אם לא תצליחו לשכנע את הוועדה בכנסת שיש איום אפידמיולוגי דרמטי מילדיו הקטינים של האזרח הישראלי, לא נאפשר את מניעת הכניסה שלהם.

גור בליי: אני מבין מאדוני היושב ראש שהארכת הזמנים היא לא בסעיף הזה אלא היא צריכה להיות בסעיף (4).

גור בליי: הארכת הזמנים תהיה אחידה.

גלעד קריב: אחידה.

גור בליי: אני רוצה להבהיר לפרוטוקול.

גור בליי: כל תקנות לפי סעיף 7א, בין אם חלות על אזרח או תושב, בין אם חלות על בעלי מעמד ארעי ובין אם בני זוגם וילדיהם הקטינים של אזרח ותושב – אלה 14 ימים במצב חירום ו-28 ימים במצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: לגבי משך הזמן, כן.

גור בליי: נותר עוד דבר אחד פתוח.

גבי לסקי: רגע.

גבי לסקי: יש לי שאלה.

גבי לסקי: אתה מקריא רק את התיקונים אבל לא את כל הסעיף.

גלעד קריב: הוא לא צריך להקריא את כל הסעיף.

גבי לסקי: אבל אנחנו מאשרים א כל הסעיף.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: החוק קיים.

גלעד קריב: אנחנו מאשרים תיקונים לחוק.

גור בליי: אתה מאשר רק את החוק המתקן.

גבי לסקי: מבחינתי זה חוק חדש.

גבי לסקי: יש כאן דברים שלא מתקנים.

גבי לסקי: למשל סעיף 7א(2), חובה של כל אדם להיכנס לישראל לבצע בדיקת קורונה מהסוג והמועד שייקבע בתקנות.

גבי לסקי: אנחנו משאירים את הכול.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: את יכולה להגיש הסתייגות.

גבי לסקי: למה אנחנו לא מדברים על הכול?

גלעד קריב: דיברנו על הכול.

גלעד קריב: כבר חודש אנחנו מדברים על החוק הזה.

גלעד קריב: דיברנו על הכול.

גבי לסקי: עכשיו צריכים להקריא את כל החוק עם התיקונים.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: ממש לא.

גלעד קריב: כשמביאים הצעת חוק לתיקון, אנחנו מקריאים את כל החוק?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: לשם כך יש את הנוסח המשולב וכל אחד היה יכול להעלות בחודש האחרון – גם עכשיו אפשר עוד להעלות - הסתייגויות.

גור בליי: לא התקבלה החלטה לגבי כמה זמן יש לוועדת החריגים וכמה זמן יש לוועדת ההשגות.

גלעד קריב: 48 שעות לוועדת החריגים.

גלעד קריב: אנחנו מגדילים כאן את היקף האנשים שמגיעים אליה.

גלעד קריב: זו הוועדה הסטטוטורית.

גלעד קריב: תבוא המדינה עם תקנות ותגדיר.

גלעד קריב: ועדת ההשגות, אני לא מוכן ל-48 שעות.

גלעד קריב: אלה הרבה פחות אנשים.

גלעד קריב: זה נשאר כמו שזה.

גלעד קריב: אדם לא יחכה 96 שעות כדי להבין אם הוא יכול להיכנס לארץ או לא.

גלעד קריב: אנשים מזמינים כרטיסי טיסה.

גלעד קריב: אני אומר שוב, 48 שעות לוועדת החריגים.

גלעד קריב: באומיקרון ראינו הם מטפלים בעשרות אלפי פניות.

גלעד קריב: בוועדת ההשגות יש בערך 20 אחוזים מהפניות.

גור בליי: אני אקריא את הסעיף המשלים.

גלעד קריב: עוברים לסעיף 45.

גור בליי: כן.

גור בליי: סעיף 45, עמוד 22 לנוסח.

גור בליי: סליחה, לפני כן.

גור בליי: יש נקודה נוספת שנכנסת בסעיף 7א ואני רוצה להבהיר אותה לפרוטוקול.

גור בליי: היא לא קשורה לנושא עליו דיברנו עד עכשיו אלא היא קשורה לחלוקת העבודה בין ועדת החוקה לבין ועדת הכלכלה כדי למנוע כפילות בין שתי הוועדות.

גור בליי: בשנה וחצי-שנתיים שהחוק הזה בתוקף, נקבעו מכוח סעיף 7א הגבלות על הזכות המהותית להיכנס ולצאת מישראל לאזרח ותושב קבע עם ועדת חריגים.

גור בליי: מכוח סעיף 12 נקבעו הגבלות על כלי טיס ועל שדות תעופה והיו מצבים, במיוחד אני מדבר בתקופה של ההגבלות המאוד חריפות, אז הגיעו לבג"ץ שמש, ערב בחירות מארס 2021, שיצרו דרך ההגבלות התחבורתיות באופן עקיף הגבלה מהותית משמעותית על זכות הכניסה והיציאה מישראל למשל באמצעות קביעת מכסה מרבית של נוסעים שרשאים להיכנס לישראל או הגבלת היעדים בהם יש קווי תעופה.

גור בליי: לצורך העניין הזה מוצע כאן – זה מה שהקראתי קודם – שגם אם ההגבלה על מספר הנכנסים והיוצאים היא לא באמצעות הגבלה ישירה לזכות המהותית אלא בצורה הזאת באמצעות הגבלה מספרית על מספר הנכנסים או הגבלת קווי התעופה – תכף נראה גם את התיקונים המשלימים בסעיף 12 - הדברים האלה ייעשו בוועדת החוקה.

גור בליי: לעומת זאת, ההסמכה להורות על ביטול פרטני של טיסה לבקשת הממשלה, שזה לא כחלק מאיזו הגבלה כללית, תיוותר בסעיף 12.

גלעד קריב: איפה זה כתוב?

גור בליי: תכף אני אקריא.

גור בליי: גם ההגבלות שנוגעות לאופן ההפעלה של זה – תו סגול בנתב"ג או דברים כאלה – גם זה יישאר בוועדת הכלכלה.

גור בליי: זה מופיע בשני מקומות.

גור בליי: בראשית 7א.

גור בליי: זה מכליל במסגרת איסור היציאה מישראל או כניסה אליה גם הגבלה על מספר הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה – ההגבלה שהייתה של 3,000 – או איסור לגבי כל המדינות או לגבי מדינה מסוימת לעניין כניסת כלי טיס הנושא נוסעים לישראל או יציאתו ממנה או לעניין כניסת כלי שיט לישראל.

גור בליי: אגב, זה צריך להיות ישראל או שטח ישראל?

גור בליי: לגבי כלי שיט.

עירית ויסבלום: אני צריכה לבדוק.

גור בליי: בסדר.

גור בליי: תחזרו אלינו בעניין הזה.

גור בליי: לעניין חובת הבדיקות, אנחנו מבינים שהחובה המהותית לקבוע בדיקות הייתה צריכה להיעשות מ-7א.

זאב בנימין בגין: איפה אתה מחזיק עכשיו?

גור בליי: בסעיף 7א בעמוד 10.

גור בליי: הסעיף שקודם הזכירה חברת הכנסת לסקי, חובת הבדיקות, אנחנו מבינים שהיא חלק מ-7א ולכן היה צריך להביא לוועדה גם את חובת הבדיקות בטיסות.

גור בליי: בפועל הממשלה מפרשת את זה שהסמכה למפעיל כלי הטיס לבדוק את תוצאת הבדיקה בעלייה למטוס ולכן זה מובא לוועדת הכלכלה וזה יוצר כפילות.

גור בליי: אנחנו חושבים שבעניין הזה היה צריך גם את זה להביא לכאן.

גור בליי: אני לא רוצה לפתוח עכשיו את כל העניין הזה.

גור בליי: אנחנו רוצים להתקדם.

אסתי ורהפטיג: בכל מקרה נצטרך את ההוראה בתקנות התעופה כדי שהמפעיל יצטרך לבדוק.

אסתי ורהפטיג: יש גם הוראה שהייתה עוד לפני שהייתה חובת בדיקה בכניסה לישראל מעצם השהייה במטוס במשך הרבה שעות של הרבה אנשים ביחד.

גלעד קריב: בעיניי זו גם סוגיה פרשנית.

גור בליי: אני אשלים עם ההקראה של הסעיף המקביל בסעיף 12, עמוד 14 לנוסח.

גור בליי: זאת השלמה.

גור בליי: תיקון סעיף 12 בסעיף 12 לחוק העיקרי –

גור בליי: בסעיף קטן (א)(8)(ב), במקום "בפסקה זו" יבוא "בחוק זה".

גור בליי: בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא "ובזכותו של כל אדם לצאת ממנה".

גור בליי: שוב, זאת תמונת ראי.

גור בליי: המהות היא שההגבלות על כניסה ויציאה, בין אם הן ישירות, בין אם הן באמצעות הגבלה של מכסה, בין אם באמצעות הגבלה של יעדים – יבואו לוועדת החוקה.

גלעד קריב: אי אפשר שיהיה מצב שבאים ואומרים שצרפת היא לא מדינה אדומה אבל בפועל מונעים טיסה לצרפת על ידי זה שביטלו את כל הקווים לשם.

גור בליי: או למשל לא מגבילים פורמלית כניסה לישראל אבל בעצם מגיעים רק משני יעדים או כמו שהיה בזמנו, ארבעה יעדים.

גור בליי: נעבור לסעיף 45 כדי לסגור את הדיון על הנושא של התקנות.

גור בליי: עמוד 22.

גור בליי: זאת ההוראה שדיברנו בה בשעה שלפני ההפסקה.

גור בליי: תיקון סעיף 45 בסעיף 45(ד) לחוק העיקרי, בסופו יבוא – זה מה שמשמר את חוק הכניסה לישראל, יש עדיין אפשרות להפעיל הוראות כמו הוראות מכוח חוק הכניסה לישראל אבל מוסיפים את האמירה הבאה, זה מה שמוצע להוסיף - "וכי הגבלות על כניסה או יציאה של מי שהוא אזרח ישראל, בעל רישיון לישיבת קבע או בעל רישיון לישיבת ארעי לפי חוק הכניסה לישראל, ועל בני זוגם וילדיהם הקטינים של מי שהוא אזרח ישראל או בעל רישיון לישיבת קבע, שנועדו לצורך התמודדות עם נגיף הקורונה, ייקבעו בתקנות לפי סעיף 7א".

גור בליי: כאן צריך לכתוב רישיון או אשרה ורישיון?

גור בליי: ראינו גרסאות שונות.

עירית ויסבלום: בחוק הכניסה המונחים הם תמיד אשרה ורישיון.

גלעד קריב: כאן זה על פי חוק הכניסה.

גלעד קריב: אלה ההגדרות שאומרות מי על פי חוק הכניסה.

גור בליי: אז נכתוב אשרה ורישיון.

טליה ג'מאל: צריך לשים לב שבכל יתר המקומות בחוק הקורונה שמתייחסים לבעל רישיון לישיבת קבע - - -

גלעד קריב: תסגרו ברמת הנוסח.

עירית ויסבלום: אשרה זה יותר מה שמקבלים בחוץ לארץ ועוד לא נכנסת.

עירית ויסבלום: כשנכנסת, זה כבר רישיון.

עירית ויסבלום: אנחנו מדברים על אנשים שממילא כבר היו כאן.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: תמצאו את הנוסח.

יעל כהן: יש לי בקשה שקשורה רק בעקיפין לדברים שגור הקריא עכשיו אפרופו הנושא של שתי הוועדות.

יעל כהן: התבקשתי במהלך ההפסקה על ידי לשכת ראש הממשלה – ואני מבינה שזאת בקשה שהיא גם בקשה של לשכת שר הבריאות – שבמצב חירום, במצב היותר חריף, תישמר בחוק גמישות לוועדת הכנסת לגבי קביעת הוועדה שתדון.

יעל כהן: אין כאן איזושהי הצעה קונקרטית, זה גם משהו שהוא מטבע הדברים יותר במישור של הכנסת מאשר במישור של הממשלה, אבל במקביל החלוקה כאן לשתי רמות ובהינתן זה שבמצב חירום באמת יכולים להיות מצבים שירצו יותר גמישות בהיענות מהירה, בזמינות וכולי, מבקשים כאן ליצור מנגנון כזה לגמישות.

גלעד קריב: אני רוצה להבין את הבקשה.

גלעד קריב: קודם כל, זאת לא סוגיה שקשורה בממשלה אלא זאת סוגיה שקשורה בכנסת.

יעל כהן: נכון.

יעל כהן: כך אמרתי.

גלעד קריב: הבקשה היא שבזמן חירום, בהחלטה של ועדת הכנסת ניתן יהיה לקבוע שתקנות שאמורות להיות מאושרות בוועדה א' תאושרנה בוועדה ב'.

יעל כהן: נכון.

גור בליי: זה דבר מאוד חריג מבחינת ההתנהלות הפרלמנטרית.

גור בליי: אני יודע שיש כאן הרבה דברים חריגים אבל הדבר הזה גם יכול לשמש בסיס לעקיפה של ועדה פרלמנטרית שעושה יותר מדי בעיות לממשלה.

יעל כהן: זה משהו שהוא לגמרי במישור של הכנסת והחריגות ברורה לנו, אבל זאת כרגע הבקשה.

יעל כהן: שוב, הכול כאן חריג.

גור בליי: אדוני היושב ראש, כמובן זה לשיקולך, לדעתי זאת פגיעה בפיקוח הפרלמנטרי.

גור בליי: זה מאפשר לממשלה לרוקן מתוכן ועדה אם הוועדה יותר מדי ממלאת את תפקידה כמפקחת על הממשלה.

יעל כהן: ועדת הכנסת היא גוף לא נטול שיקול דעת כאן.

יעל כהן: זה לא הממשלה תגיד לאיזה ועדה הולכים אבל זה בהחלט משהו שהוא יותר לליבון פרלמנטרי מאשר ממשלתי אבל נתבקשתי לשים את זה כאן על השולחן.

גלעד קריב: אנחנו נדבר על זה אחר כך.

גלעד קריב: צריך לדבר עם נציגי הממשלה.

גלעד קריב: זאת בקשה של הממשלה?

יעל כהן: זאת בקשה שאני קיבלתי מלשכת ראש הממשלה והם מסרו לי שהם מתואמים עם לשכת שר הבריאות.

גלעד קריב: אנחנו נידרש לעניין הזה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה במסגרת המאמץ שלנו לא לצאת מכאן לפני קריאת שמע של שחרית, מחר.

גלעד קריב: סיימנו את סעיף 7א.

גלעד קריב: תודה לעורכת הדין ויסבלום.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים עכשיו להבחנה בין המצב המיוחד למצב החירום.

גלעד קריב: קיבלנו את הערתה החשובה של חברת הכנסת לסקי על ההגדרות לגבי הסטנדרט הרפואי.

גלעד קריב: אנחנו נאמר עוד כמה דברים על ההבחנה בין המצבים ואז גם נפנה לדוברים מן החוץ שיוכלו להתייחס לכלל הנושא הזה.

גלעד קריב: דיברנו על הסטנדרט הרפואי.

גלעד קריב: הנקודה הבאה היא שההצעה שמונחת כרגע על שולחן הוועדה, נוסח היו"ר, מציעה להגביל את מצב החירום ל-45 ימים ואת המצב המיוחד ל-90 ימים.

גלעד קריב: יש כאן הליכה לשני הצדדים.

גלעד קריב: כרגע החוק מדבר על הכרזה של 60 ימים למצב החירום.

גלעד קריב: אנחנו הולכים כאן לפיצול של שני מצבים.

גלעד קריב: את תקופת החירום אנחנו בעצם מקצרים, את תקופת ההכרזה, מ-60 ל-45 ימים, ואת המצב המיוחד, אנחנו מאפשרים הכרזה מ-60 ל-90 ימים.

גלעד קריב: יש לנו כאן שני מצבים שונים.

גלעד קריב: יש לנו עכשיו הבחנה בין מצב חירום לבין מצב מיוחד.

גלעד קריב: במצב חירום אנחנו מקצרים את הזמן, במצב מיוחד מאפשרים מעט להאריך את עצם תקופת ההכרזה לתקופות של 45 ימים ולתקופות של 90 ימים.

זאב בנימין בגין: זה לא היה בטיוטה שקיבלנו.

גור בליי: זה מופיע בעמוד 4 למעלה.

גור בליי: בחוק המקורי ההכרזה המקורית הייתה ל-45 ימים והארכות של 60 ימים אבל בפועל היינו ברצף של מצבי חירום.

גור בליי: מעולם לא הייתה הכרזה מקורית כי כבר כשעבר חוק הקורונה נקבע מצב חירום ומאז היינו בהארכות של 60 ימים.

גלעד קריב: יותר מזה.

גלעד קריב: אם אני זוכר נכון, ההכרזה הראשונה לא תחת פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: היא לא דרשה אישור.

גור בליי: לא.

גור בליי: היא הייתה בחוק עצמו.

גור בליי: היא הייתה סטטוטורית.

גור בליי: ההכרזה המקורית עברה שלוש קריאות בכנסת.

גור בליי: בנוסח החדש אין הפרדה בין מקורית להארכה אלא באופן קבוע המקורית או הארכות, תמיד מצב החירום הוא ל-45 ימים והמצב הבריאותי המיוחד ל-90 ימים.

זאב בנימין בגין: איפה ראיתי 21 ימים?

גלעד קריב: זה בכניסה לישראל.

גלעד קריב: שינינו את זה ל-14 ול-28.

גבי לסקי: זה יפה שכבוד היושב חושב שצריך לתת קצת ולקחת קצת אבל אני חושבת שכאן צריך לקחת קצת ולקחת קצת.

גבי לסקי: 45 ימים זה חודש וחצי, זה זמן די והותר כדי להבין מה המצב והאם יש צורך בהארכה, בהתחשב בכך שכל הזמן צריכים לעמוד מול העיניים שלנו שאלת המידתיות.

גבי לסקי: 90 ימים, זאת תקופה אינה מידתית כדי לאפשר פגיעה בזכויות כשאין צורך, במיוחד כאשר אנחנו יודעים שמצב חירום או מצב מיוחד, כאשר כבר קובעים אותו, הרבה יותר קשה לבטל אותו מאשר לקבוע מחדש.

גבי לסקי: אני מציעה להשאיר את שניהם במצבים של 45 ימים ולא לתת 90 ימים כי הרבה יכול לקרות בחודש וחצי וצריך לעשות הערכה מחודשת, בוודאי אחרי 40 ימים, כדי לדעת אם צריך או לא צריך, בהתחשב בכך שגם עם פיקוח פרלמנטרי אפשר לפגוע בזכויות.

גבי לסקי: לכן אני חושבת שבעניין הזה, כדי לעשות פיקוח פרלמנטרי אפקטיבי, צריך לעשות את זה אחרי חודש וחצי ולא אחרי שלושה חודשים.

גלעד קריב: אפשר להגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אנחנו נצביע על ההסתייגויות.

גלעד קריב: אני חושב שבמבנה שיצרנו כאן, שכל הפעלה של ארגז הכלים במצב מיוחד, צריכה אישור אפריורי של הכנסת.

גלעד קריב: אי אפשר להתעלם מזה.

גלעד קריב: אנחנו יצרנו כאן מצב שבניגוד לעבר אין כניסה אוטומטית, דרך המלך היא להביא לוועדה, לאפשר לוועדה לדון.

גלעד קריב: אם זה לא בוועדה, זה עובר למליאה.

גלעד קריב: צריך החלטה או אקטיבית או פוזיטיבית.

גלעד קריב: בעיניי זו מערכת סבירה של איזונים.

גלעד קריב: צריך גם להקפיד על ההבחנה בין מצב בריאותי מיוחד לבין מצב חירום.

גבי לסקי: אז נוריד ל-30 ימים את המצב המיוחד.

גלעד קריב: זאת עמדה לגיטימית שאפשר להגיש אותה בהסתייגות.

גלעד קריב: אני חושב שבמתווה האיזונים הכללי, זה לייצר בסופו של דבר עומס שפוגע בפיקוח הפרלמנטרי.

גבי לסקי: אני לוקחת עכשיו את השבועות האחרונות.

גבי לסקי: עם כניסת המצב הנוכחי, האומיקרון, דיברו על 2,000 מאושפזים, דיברו על מצב מאוד חמור.

גבי לסקי: תוך חודש ימים יכולת לראות שאמנם יש התפשטות גדולה אבל התחלואה היא לא קשה וגם מספר מקרי התחלואה הקשה הם לא רבים ביחס למספר הנדבקים.

גבי לסקי: לכן זה אחרי 45 ימים, אחרי חודש וחצי, זה טוב להסתכל שוב על המצב.

גלעד קריב: באומיקרון היה מצב חירום ולכן אחרי 45 ימים הוא היה מגיע לבחינה.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: האומיקרון לא התנהל תחת מצב מיוחד.

גלעד קריב: לכולם היה ברור שבאומיקרון עוברים למצב חירום עד שמבינים את רוע הדבר.

גלעד קריב: ולכן זה מופעל ל-45 ימים.

גלעד קריב: זה מצב בריאותי מיוחד שאתה מבין שאתה נמצא בשלב שבו יש פיקוח פרלמנטרי מסודר, לא מופעלים כלים בלי תקנות, בלי הגעה לוועדה, בלי דיון, בלי אישור.

גלעד קריב: להפך, המצב הזה – אני לא מדבר על מיוחד - בעיניי דווקא פותח פתח לכל ניואנס לעבור למצב חירום.

גלעד קריב: בעיניי זה דווקא מקבע את התודעה שאתה לא בחירום אלא אתה עם התמודדות בריאותית מיוחדת.

גלעד קריב: אתה לא מקפץ לך בין חירום לבין מצב מיוחד אלא כשיש חירום, אתה עובר לחירום ל-45 ימים, ואם לא, אנחנו במצב מיוחד שבו כל סמכות דורשת הנחה מספיק ימים לפני הפעלת התקנות על שולחן הכנסת, דיון פרלמנטרי מסודר.

גלעד קריב: אני אומר שוב שלגיטימי להביא לכאן הסתייגות בנושא הזה.

גור בליי: אולי אני אומר כמה מלים על המבנה הזה.

זאב בנימין בגין: אני אוסיף על דברי חברתי.

זאב בנימין בגין: יש כאן הבדל גם באורך הזמן בין שני המצבים.

זאב בנימין בגין: אם אנחנו נקצה את אותו הזמן, נקצוב את אותו הזמן לשני המצבים – נקטין את היכולת להבדיל ביניהם או את חשיבות ההבדלה ביניהם.

זאב בנימין בגין: לכן אני לא בא בשנייה זו לקבוע את המספרים עצמם אבל אני חושב שכדאי שתהיה הבדלה כזו או אחרת.

גבי לסקי: המצב הקודם היה 60 ימים, כך שלא צריך את 90 הימים.

גבי לסקי: אפשר להשאיר אחד ב-60 ימים.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אני אומר שוב, לגיטימי להגיש כאן הסתייגות.

גלעד קריב: תמיד עומדת האפשרות להגיש הסתייגות.

גלעד קריב: ברשותכם, לא שכחתי שיש דוברים מן החוץ אלא אנחנו רוצים להתייחס לכלל המבנה.

גלעד קריב: מכיוון שאנחנו מקפידים להתחיל קודם כל במצב בריאותי מיוחד, אני רוצה שנעבור לדבר עכשיו על מבנה אישור התקנות והפיקוח הפרלמנטרי במצב הבריאותי המיוחד.

גלעד קריב: אחר כך ניתן עוד סימנים במצב החירום.

גלעד קריב: הסיכום שמופיע כרגע בנוסח לגבי המצב הבריאותי המיוחד מבחינת הפיקוח הפרלמנטרי הוא ההסדר הבא.

גלעד קריב: התקנות צריכות להיות מונחות על שולחן הוועדה הרלוונטית שישה ימים לפני מועד כניסתן לתוקף על פי בקשת הממשלה.

גלעד קריב: בששת הימים הללו הוועדה יכולה להתכנס.

זאב בנימין בגין: סליחה, והגענו להסכמה מהי המשמעות של הימים?

גלעד קריב: ימים קלנדריים.

גלעד קריב: נכון?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אלה ימים קלנדריים מכיוון שבשישה ימים תמיד יש מספיק ימים לכנס את הוועדה גם עם השבת.

זאב בנימין בגין: לפעמים מציינים זאת ויכול להיות שכדאי לעשות זאת.

גור בליי: בתוך ששת הימים האלה ודאי יש חמישה ימים.

גור בליי: השאלה האם לא צריך בכל זאת לתת מענה לסיטואציה שהסוף הוא בשבת.

גלעד קריב: כן, יתכן.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני רוצה להבהיר את המבנה של ההתדיינות כאן.

גלעד קריב: בואו נמצא פתרון לסוגיה הזאת של השבת.

גלעד קריב: אם זה היום האחרון, יש הגיון להעביר את זה ליום ראשון.

גלעד קריב: הוועדה מניחה את התקנות שישה ימים לפני המועד שבו הממשלה מבקשת להכניס אותן לתוקף.

גלעד קריב: אז המבנה הוא כזה: לוועדה יש חמישה ימים במהלכם היא יכולה לנהוג בתקנות כפי שנוהגים בכל סט של תקנות.

גלעד קריב: היא יכולה לאשר אותן ככתבן וכלשונן, היא יכולה לדחות אותן או לא לאשר אותן, היא יכולה לעסוק בתאריכי תחולה.

גור בליי: יש לה בעצם שילוב של הסמכויות שהיה.

גור בליי: היא יכולה לאשר את התקנות כולן או חלקן, לא לאשרן, לשנות את תקופת תוקפן או לאשרן בתנאי שייקבעו בהם שינויים.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: זאת הנקודה החשובה.

גור בליי: זה סעיף 4(ד1).

גור בליי: זה בעמוד 8.

אייל זנדברג: זאת כמובן לא השגרה הרגילה.

אייל זנדברג: זה רגיל אולי בתוך עולם הקורונה.

גור בליי: כן.

גור בליי: ודאי זאת לא השגרה הרגילה.

גלעד קריב: בגלל מגבלת הזמן.

גור בליי: לא, גם בגלל העובדה שבמצב רגיל הוועדה לא יכולה באופן חד צדדי לאשר רק חלק או לשנות את התקופה.

גור בליי: הכול נכנס תחת קביעת התנאים.

גור בליי: כאן יש גם וגם.

גבי לסקי: אנחנו עברנו על התקנות לפני שדיברנו על הערכת המצב הבריאותי?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אנחנו עכשיו מדברים על המשטר הפרלמנטרי במצב בריאות מיוחד.

גבי לסקי: אבל לא על הארכתו.

גבי לסקי: עברנו כבר על התקנות ועוד על מה צריך להאריך.

גלעד קריב: ההארכה היא לתקופות, או של 90 או של 45 ימים.

גלעד קריב: אותה הצדקה, אפידמיולוגית.

גבי לסקי: כן, אבל מתי זה נכנס בפועל?

גבי לסקי: זה נכנס בפועל עם הפרסום בתקנות ויש מצבים שזה יכול להיכנס לתוקף מבלי שעדיין קיבל את האישור של הוועדה.

גבי לסקי: זה משהו שהבנתי שהוא לא רצוי.

גבי לסקי: הארכה של מצב בריאות מיוחד, שלא ייכנס לתוקף ולכן אנחנו רוצים מספיק זמן מראש, כדי שהוועדה תוכל לתת את האישור או לדחות את זה לפני הכניסה לתוקף.

גבי לסקי: זה לא מספיק ברור.

זאב בנימין בגין: או לדאוג לשינוי הדברים.

גבי לסקי: לפני שזה נכנס לתוקף.

גבי לסקי: זה לא מסודר.

גור בליי: הוועדה יכולה כמובן להחליט כך או אחרת אבל אני אסביר מה קיים.

גבי לסקי: זה נכנס לתוקף לפני שאנחנו מחליטים.

גור בליי: אני רוצה להסביר מה שקיים.

גור בליי: מה שקיים בנוסח שלפני

גור בליי: כם - הוועדה יכולה לשנות את עמדתה בעניין הזה – זאת הבחנה.

גור בליי: אמרתי, התקופות הן אותן תקופות, המנגנון הוא מנגנון שונה במובן הזה בין ההכרזה המקורית לבין הארכת ההכרזה.

גבי לסקי: ההכרזות הראשוניות כבר היו.

גבי לסקי: אני מדברת על ההארכות.

גור בליי: ההכרזה הראשונית, הממשלה יכולה לעשות באופן חד צדדי והיא מגיעה לאישור בדיעבד בוועדה תוך שבעה ימים.

גור בליי: אם הוועדה לא מכריעה, במליאה תוך שבעה ימים.

גור בליי: לגבי ההארכות, ימשיך להיות מה שקיים היום.

גור בליי: זאת אומרת, הממשלה צריכה להביא את זה חמישה ימים מראש, לפני המועד שההארכה נכנסת לתוקף, ואם הוועדה בחמשת הימים האלה לא דנה או לא מקבלת החלטה, זה עובר למליאה, כאשר למליאה יש הארכה אוטומטית של עד שבוע לקבל החלטה, ואם המליאה לא דנה – המצב פוקע.

זאב בנימין בגין: אבל דרוש מצב ביניים.

זאב בנימין בגין: אני חושב או אני מציע.

זאב בנימין בגין: אם הממשלה מקבלת החלטה ולמעשה היא בתוקף לפני שהוועדה דנה, איזה אורך זמן תקף?

גור בליי: למעשה עד שבועיים.

גור בליי: יש שבוע לוועדה ושבוע למליאה.

גור בליי: רק הכרזה מקורית.

גור בליי: אנחנו כרגע נמצאים בהארכות אבל בהכרזה המקורית, אם הוועדה לא דנה שבוע והמליאה לא דנה שבוע – ההכרזה פוקעת.

גור בליי: כלומר, הממשלה מקבלת שבועיים.

גור בליי: אני רוצה לציין שבחוק המקורי לא היה בכלל.

גור בליי: זאת אומרת, ההכרזה המקורית יכלה להיות 45 ימים אבל הייתה לה סמכות לבטל אותה באופן יזום והיא לא הייתה צריכה לקבל אישור.

גור בליי: כאן, אם בתוך שבועיים מישהו בפרלמנט לא מאשר, היא פוקעת.

גור בליי: בהכרזה המקורית.

גבי לסקי: כן, אבל כתוב לי כאן הארכת תוקפה של ההכרזה תפורסם ברשומות ותיכנס לתוקף עם פרסומו או במועד מאוחר יותר שנקבע בה ושאינו עולה על חמישה ימים ממועד החלטת הממשלה על הארכה.

גבי לסקי: זאת אומרת שיש מצבים שההארכה נכנסת לתוקף ללא אישור הוועדה.

טליה ג'מאל: זה עולה למליאה.

טליה ג'מאל: זה בעצם המצב שאם ועדת החוקה לא החליטה תוך חמישה ימים, זה עולה למליאה.

טליה ג'מאל: זה גם היום המצב בחוק לגבי ההארכה.

אייל זנדברג: זה מנגנון מיוחד שהומצא בחוק הקורונה, שאם ועדה לא נוקטת בעמדה, המליאה היא זו שצריכה לקבל את ההחלטה.

אייל זנדברג: במצב היום, כיוון שהאישור הוא בדיעבד, אם המליאה לא נוקטת פעולה – התקנות בתוקף בינתיים.

אייל זנדברג: כאן, לפחות בחלק שמדובר בו באישור מראש, התקנות בסופו של דבר לא תיכנסנה לתוקף אם לא יהיה את האישור הפרלמנטרי.

גור בליי: חברת הכנסת לסקי, ההוראה הזאת, יכול להיות שצריך לחדד את הנוסח שלה, לא באה לגבור על מנגנון האישור.

גור בליי: האישור בכל מקרה חייב להיות אישור פרלמנטרי.

גבי לסקי: זה לא מספיק ברור כי כתוב לי שזה ייכנס לתוקף חמישה ימים אחר – "שנקבע בה, שאינו עולה על חמישה ימים ממועד החלטת הממשלה".

גלעד קריב: לאן את מפנה אותנו?

גבי לסקי: בסעיף 4(ד2).

גבי לסקי: הארכת תוקפה של ההכרזה תפורסם ברשומות ותיכנס לתוקף".

גלעד קריב: אלה התקנות.

גבי לסקי: לא.

גבי לסקי: הארכה.

גור בליי: חברת הכנסת לסקי, אם תשימי לב, בעמוד הקודם, הפרסום ברשומות בסיטואציה הזאת הוא רק אם יש החלטה של ועדה או של הכנסת.

גור בליי: תראי בתחתית עמוד 3.

גור בליי: "הודעה על החלטת הוועדה או הכנסת תפורסם ברשומות".

גור בליי: אני מדבר על סעיף (2)(ג)(4).

גבי לסקי: "הודעה על החלטת הוועדה או הכנסת לפי סעיף קטן זה, תפורסם ברשומות".

גור בליי: לכן רק אחרי הפרסום ברשומות היא תיכנס לתוקף או במועד הזה או במועד מאוחר יותר.

גור בליי: בכל מקרה התנאי הוא הפרסום ברשומות.

גור בליי: הפרסום ברשומות לא יקרה במצב הזה אלא אם הוועדה או המליאה אישרו.

גבי לסקי: "שאינו עולה על חמישה ימים ממועד החלטת הממשלה".

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: כדי להאריך הכרזה על מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד, הממשלה צריכה להביא לנו את זה לאישור חמישה ימים מראש.

אסתי ורהפטיג: סעיף (ד)(2) שאת מדברת עליו היה לבקשת הממשלה כי היא אמרה שאם אנחנו מביאים בקשה להארכת מצב חירום לצורך העניין לוועדה חמישה ימים מראש, לפני פקיעת התוקף של מצב החירום הקודם, והוועדה מאשרת בתוך יום, אנחנו לא רוצים לאבד ארבעה ימים.

אסתי ורהפטיג: אנחנו רוצים שההארכה תיכנס לתוקף רק בסוף מצב החירום שכבר אושר ולכן הם ביקשו את התוספת הזאת, כדי להבהיר שהם יכולים לעשות את זה, שההארכה תיכנס לתוקף רק עם פקיעת המצב הקודם.

אסתי ורהפטיג: זה הסיפור של סעיף (ד)(2).

אסתי ורהפטיג: עדיין ההארכה עצמה צריכה לקבל את אישור הוועדה על פי כל הסעיפים הקודמים.

גלעד קריב: יש כאן שאלת נוסח.

גלעד קריב: תבהירו שהפרסום תלוי בהחלטת הוועדה.

גור בליי: זה כתוב.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אני רוצה לחזור להצגת משטר התקנות במצב הבריאותי המיוחד.

גלעד קריב: בוא נציג את זה ואחר כך נחזור ונראה מה קורה במצב חירום.

גור בליי: אדוני והיושב ראש, אתה לא רוצה קודם לדבר על ההבחנה בין המצב הבריאותי?

גור בליי: הסיפור של הגבלת ההתקהלות וכן הלאה?

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: בסדר.

גור בליי: זה פשוט לפי הסדר.

גור בליי: אני מפנה אתכם לעמוד 6 לנוסח שמבחינת החוק זה סעיף (4)(א)(2).

גור בליי: דיברנו על כך שיש הבחנה בין המצב הבריאותי המיוחד למצב החירום מבחינת הסמכויות שיש לממשלה בכל מצב.

גור בליי: הוועדה דנה באריכות בהבדל בין הסמכויות והתיקון היחיד שכאן מוצע, אדוני היושב ראש, אלה שני עניינים שהתחדדו בעקבות הדיון האחרון.

גור בליי: הדברים האחרים כבר נדונו ואני לא אקריא אותם שוב אבל שני הדברים שהתחדדו זה שבמצב חירום הממשלה יכולה לקבוע תקנות לפי סעיף 6 – תקנות המגבילות את המרחב הפרטי – הקובעות הגבלה על כניסה של אדם למקום מגורים של אחר, בין בשימוש ברכב או הגבלת התקהלות במרחב הפרטי של פחות מ-100 אנשים במבנה ו-200 אנשים בשטח פתוח.

גור בליי: ו תקנות לפי סעיף 7א(2) הקובעות הגבלת התקהלות במרחב הציבורי של פחות מ-100 אנשים במבנה ו-200 אנשים בשטח פתוח.

גור בליי: זאת אומרת, לפי ההצעה הזאת גם במצב הנמוך יותר, במצב הבריאותי המיוחד, הממשלה יכולה להגביל התקהלות.

גור בליי: זו ההצעה, עד כמה שאני מבין.

אסתי ורהפטיג: היא התעדכנה.

זאב בנימין בגין: המספרים יותר קטנים במצב השני.

זאב בנימין בגין: זה מה שראיתי.

גור בליי: נכון.

גור בליי: מצב חירום, ההגבלה יותר חריפה.

זאב בנימין בגין: על המספרים.

גור בליי: כן.

גלעד קריב: יש בקשה של הממשלה.

גלעד קריב: אני אשלב אותה בנוסח הוועדה.

גלעד קריב: שוב, איזושהי מערכת של איוזנים ובלמים.

זאב בנימין בגין: היכן אתה?

גלעד קריב: אנחנו עדיין בעמוד 6 בנוסח המוצע.

גלעד קריב: על פי בקשת הממשלה במצב מיוחד, המקסימום להגבלת התקהלות במבנה סגור, המספר ייקבע על 50 ולא על 100.

גלעד קריב: לעומת זאת בשטח פתוח אנחנו נעלה את המספר ל-300.

גור בליי: זה גם במרחב הציבורי.

גלעד קריב: אנחנו לא עושים הבחנה בין בתים פרטיים לבין מבנים סגורים אחרים.

גלעד קריב: המשמעות היא שגם במצב מיוחד הממשלה תוכל לקבוע שאין להתקהל במבנים סגורים למעלה מ-50 אנשים ובשטח הפתוח למעלה מ-300 אנשים.

גלעד קריב: כל הגבלה יותר מחמירה, דהיינו, 40 אנשים במבנה סגור או 150 אנשים במבנה פתוח, זה לא יכול לקרות במצב מיוחד.

גלעד קריב: זה מחייב מעבר למצב חירום.

גלעד קריב: יש כאן הגבלה על היכולת של הממשלה להטיל הגבלות על מספר האנשים בין במבנה סגור ובין במבנה פתוח.

גלעד קריב: נתבקשה כאן בקשה של הממשלה לאפשר יתר גמישות במצב בריאות מיוחד והגבלות על התקהלות במבנה סגור.

גלעד קריב: אני מזכיר שכל הגבלה כזאת מגיעה אלינו בתקנות.

גלעד קריב: זאת לא איזושהי רשות אוטומטית.

גלעד קריב: במצב בריאותי מיוחד זה מגיע אלינו בתקנות, בפיקוח פרלמנטרי מוגבר.

אייל זנדברג: זה גם לא חל על מקום המגורים של האדם עצמו אלא רק כשאתה נכנס למקום מגורים של אדם אחר.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: יש מעט משפחות בישראל ש-50 אנשים גרים בתוך הבית הפרטי.

גלעד קריב: יש אבל לא הרבה.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, כשמורידים את המספרים והופכים מהמרחב הפרטי לכל מרחב, זה אומר גם מסעדות, תיאטראות, אולמות וכולי.

גלעד קריב: היום אין בכלל מגבלה מספרית.

גור בליי: זה סעיף 8.

גור בליי: אנחנו כרגע מדברים רק על הגבלות בפארק לצורך העניין ולא במקומות תחומים שהם בסעיף 8.

גור בליי: ההגבלות על המרחב הפרטי, זה סעיף 6.

גור בליי: סעיף 7(א)(2) זה אם אתה עושה מסיבה בגן סאקר לצורך העניין.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שנכון לעכשיו אין בחוק שום מגבלה למעט מגבלה אחת שכתוב שהמגבלה לא יכולה לסכל הפגנה או תפילה ומכאן נלמד שבענייני תפילה אי אפשר להגביל פחות מ-10 אנשים כי צריך 10 אנשים במקרה של תפילה.

אסתי ורהפטיג: אפשר.

אסתי ורהפטיג: יש תקופות שזה היה פחות.

אסתי ורהפטיג: פשוט הרף והנטל עושים את זה רק במצבים יחסית קיצוניים.

זאב בנימין בגין: אז המניין הוגבל מבחינת המרחק.

גלעד קריב: זה לא משנה.

גלעד קריב: גם כאן צריך להבין את הקפיצה שלנו בהטלת מגבלות או משקולות על רגלי הממשלה, מעבר לעובדה שיש לנו מצב מיוחד, משטר פיקוח פרלמנטרי הרבה יותר מקיף.

גלעד קריב: יש כאן אמירה שאחד ההבדלים בין מצב חירום לבין מצב מיוחד הוא שבמצב מיוחד יש גבול לכמה אפשר להגביל התקהלות.

גלעד קריב: אי אפשר להגביל כל מספר.

גלעד קריב: אי אפשר לומר שרק לחמישה אנשים מותר לבקר את בני המשפחה.

גלעד קריב: אי אפשר להגביל התכנסות של 50 פחות אחד.

גלעד קריב: זאת המשמעות במצב מיוחד.

גלעד קריב: אם אתה בא ואומר התקהלות של 50 אנשים, של 40 אנשים, זה מסוכן ואתה רוצה למנוע, תעבור למצב חירום ותצדיק את המעבר למצב חירום.

גבי לסקי: לכן המספר הוא אולי כן בעייתי כי לעבור מ-50 ל-100, זה מאוד משמעותי.

גבי לסקי: אם הם רוצים להגביל, פתאום ירצו לעבור למצב חירום.

גלעד קריב: צריך להבין שזה בדיוק ה-טרייד אוף.

גלעד קריב: להפך.

גלעד קריב: ההורדה של המספר מורידה את האינסנטיב לעבור לחירום.

גלעד קריב: תעזבו את החוק כמו שהוא קיים היום.

גלעד קריב: בנוסח עליו דיברנו בשבוע שעבר ההגבלה הייתה על 100.

גלעד קריב: תבוא מערכת הבריאות ותאמר 100 אנשים במבנה סגור, זה "פיגוע אפידמיולוגי", אז יהיה לה אינסנטיב להעביר אותנו למצב חירום יותר מהר.

גלעד קריב: אנחנו למדים – לצערי הממשלה משום מה בחרה לא להפעיל את זה בתקופת ה-אומיקרון – שנושא הגבלת ההתקהלות הוא מרכיב דרמטי בהתמודדות עם הנגיף הזה.

גלעד קריב: בטח כאשר מחוסנים נדבקים ומדביקים, שאלת הגבלת ההתקהלות היא הכלי המרכזי.

גלעד קריב: צמצום התקהלויות בין מחוסנים, בין אם תו ירוק, בין בלי תו ירוק.

גלעד קריב: אם אנחנו רוצים שהממשלה לא תשעט לעבר מצב חירום כשהיא מפעילה את הכלי הזה, צריך למצוא את נקודת האיזון.

גלעד קריב: בשבוע שעבר כאן בדיון זרקנו את המספרים 100 ו-200, משרד הבריאות ביקש ללכת ולשבת על המדוכה וקצת לנתח את השימוש בכלי הזה וחזר אלינו עם בקשה ל-50 ול-300.

גלעד קריב: אני חושב שזאת בקשה סבירה ויותר מדויקת.

גלעד קריב: בעניין הזה אני נוטה לסמוך עליהם.

גבי לסקי: יכול להיות אבל אני רק שמה כאן על השולחן למשל כיתה בבית ספר בה יש 40 תלמידים פלוס מורה, כך שאנחנו מגיעים ל-50.

אסתי ורהפטיג: ההגבלות לא חלות על תלמידים.

גלעד קריב: זאת סתם דוגמה.

גלעד קריב: הכיתה נפגשת ליום הולדת, לא בבית הספר.

גבי לסקי: נכון.

גבי לסקי: יש את ההורים, יש את המפעיל וכולי.

גלעד קריב: נכון, אבל אני שוב מזכיר שאלה גבולות הגזרה.

גלעד קריב: אנחנו נקבל את התקנות.

גלעד קריב: הם יביאו 50 ואנחנו נאמר להם, חברים, עם כל הכבוד, בגלל שאנחנו במצב מיוחד, אנחנו מאשרים לכם את התקנות עם 70.

גלעד קריב: הם ילכו והממשלה – תכף נגיע למשטר של הפינג פונג - תשמע שהוועדה אישרה את זה בכפוף ל-70 ותקבל את ההחלטה אם היא יוצאת לקרב עם הוועדה במליאה, מה שאני אף פעם לא ממליץ לממשלה.

גלעד קריב: אני חושב שנצטרך להצטייד ביועץ מיוחד לוועדה לענייני תורת משחקים.

זאב בנימין בגין: הביטויים שטח פתוח מצד אחד ומרחב ציבורי מצד שני, אני חושב שיש בזה מעט כדי להטעות.

זאב בנימין בגין: למה לנו הביטוי מרחב כאשר בדמיוני מדובר בשטח פתוח?

גלעד קריב: אלה ההגדרות בחוק הראשי.

גלעד קריב: אלה ההגדרות הקיימות היום.

זאב בנימין בגין: בסדר, אבל מקום ציבורי הוא יותר נכון מבחינה זאת.

זאב בנימין בגין: אני לא יודע מה זה מרחב ציבורי.

זאב בנימין בגין: שטח פתוח, גם הוא מרחב ציבורי.

גלעד קריב: זה מעוגן בסעיף ההגדרות.

גלעד קריב: אם אני לא טועה, תקנו אותי, הביטוי מרחב ציבורי מדבר על מקום שהוא לא רשות הפרט.

גור בליי: כן.

גור בליי: מרחב ציבורי, כל מקום שהוא לא פרטי ואינו מקום שחלים לגביו סעיפים 8, 10, 11 ו-12.

אייל זנדברג: ההבחנה היא בין מקום פרטי, ממש בית, מרחב ציבורי שהוא הרחוב בדוגמה הכי ברורה ומקומות באמצע, זה מקום הפתוח לציבור, זה מקום שהוא לא פרטי, אנשים נכנסים ויוצאים ממנו אבל אפשר לתחום אותו.

גלעד קריב: שזה על פי איזה סעיפים?

גור בליי: סעיף 8.

זאב בנימין בגין: לו היה כתוב מקום ציבורי, מה זה היה משנה לך?

אייל זנדברג: מלכתחילה לו היינו עכשיו בשלב כתיבת החוק, אני מסכים אתך שההגדרות האלה לא בהכרח אינטואיטיביות, אבל זה מורכב כיום לשנות את כל ההגדרות של החוק שחלות על הרבה מאוד סעיפים אחרים.

זאב בנימין בגין: זה שתי לחיצות במחשב.

גלעד קריב: אני מודה אבל צריך לבדוק כאן

גלעד קריב: שאנחנו לא נכנסים ללופים.

גלעד קריב: החוק הוא מאוד מסובך ומורכב.

גלעד קריב: כשעושים בו תיקון במילה כזו או אחרת, צריך לראות שהתיקון הוא מהותי ולא סמנטי כדי שלא ניתקע עם הצלבות למקומות אחרים.

גלעד קריב: תבדקו אחר כך.

זאב בנימין בגין: אני חושב שזאת לא בעיה לפחות לבדוק באיזה הקשרים מופיעה המילה מרחב.

זאב בנימין בגין: המילה כגון מקום, שיהיה מקום ציבורי.

גלעד קריב: נבדוק את העניין.

גלעד קריב: נחזור לנקודה המהותית.

גלעד קריב: הבחנה אחת נוגעת להטלת הגבלות על התקהלות במרחב הפרטי שזה סעיף 6.

גור בליי: כן.

גלעד קריב: שם יש הבחנה בין מצב חירום לבין מצב מיוחד כאשר במצב מיוחד יש הגדרות, הגבלות על המגבלות.

גלעד קריב: תקרה של המגבלות.

גור בליי: ולא ניתן במצב הבריאותי המיוחד להטיל הגבלה על כניסה של אדם - לפעמים יש הגבלות שאומרות שאדם לא יכול לבוא לבית של מישהו אחר – ולא ניתן לקבוע תנאים לשימוש ברכב.

גור בליי: זה רק במצב חירום.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: זה נשאר רק למצב חירום.

גור בליי: כן.

גלעד קריב: זה חשוב.

גלעד קריב: כן אפשר לומר שבבית פרטי, בדירת חמישה חדרים, אי אפשר לשים יותר מ-50 אנשים, זאת הקבלת ההתקהלות, אבל אי אפשר לומר ששכן לא נכנס לשכנו.

גור בליי: במצב הבריאותי המיוחד.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: הדבר השני שבא בסעיף קטן (ב), בסעיף 7(א)(1ׂׂ) ו-7(א)(3), אלה ההגבלות הגורפות על יציאה וכניסה.

גור בליי: 7(א)(1) זה מה שקוראים סגר.

גור בליי: אלה הגבלות על מרחק של יציאת אדם ממקום מגוריו .

גור בליי: 7(א)(3) הוא הגבלה על מקומות כמו מתקני ספורט, גינות, גני שעשועים, חופים ופארקים.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אמרנו שני דברים שקשורים בהתנהלות של היציאה של האדם מביתו למרחב הציבורי וחזרה, נשארים רק למצב חירום, גם הסגר וגם הגבלה של כניסה למקומות שפתוחים לציבור בדרך שגרה.

גלעד קריב: רוצים היום להודיע שאי אפשר להיכנס לגני שעשועים של ילדים, סוגרים את כל גינות השעשועים, זה רק במצב חירום.

גלעד קריב: מחליטים שהפארקים והגינות שאנשים מתהלכים בהם כדי להשיב את נפשם – זה רק במצב חירום.

גלעד קריב: פסקה (ג) חוזרת לעניין הגבלות ההתקהלות אבל הפעם זה לא במרחב הפרטי של האדם אלא זה במרחב הציבורי, במקום ציבורי, בין אם המבנה סגור ואין אם המבנה פתוח, גני אירועים, אטרקציות וכולי.

גור בליי: גני אירועים ודברים כאלה, זה סעיף 8.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: מה זה (ד)?

גור בליי: דיברנו על כך.

גור בליי: הגבלות על כניסה לישראל של אזרחים ותושבי קבע או איסור כללי על יציאה מישראל, זה רק במצב חירום.

גלעד קריב: זה נוגע לכניסה של אזרחים ותושבי קבע.

גור בליי: בגלל הזכות החוקתית.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אבל זאת נקודה שחשוב להדגיש.

גלעד קריב: גם אם מחר מתרגש עלינו גל אומיקרון ועוד לא עוברים למצב חירום, לא מגבילים כניסה של אזרחים ותושבי קבע לארץ.

גור בליי: על פסקה (ה) דיברנו ארוכות בישיבה הקודמת.

גור בליי: אלה תקנות שחלות במדינה כולה ושקובעות איסור מוחלט על פתיחה של מקומות לפי 8(א)(1), שאלה מקומות פתוחים לציבור כמו חנויות, מסעדות, גני אירועים עליהם דיבר אדוני.

גור בליי: סעיף (10)(ב)(1) הוא על מערכת החינוך וסעיף (11)(א)(1) הוא על מערכת הרווחה.

גור בליי: זאת אומרת, סגירה מוחלטת ארצית אפילו של פלח צר יחסית של כל גני האירועים בארץ או כל בתי הספר התיכוניים בארץ או כל מוסדות הרווחה מסוג מסוים – אם היא ארצית, היא מחייבת מעבר למצב החירום.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: נקודה מאוד חשובה.

גלעד קריב: הגבלות גורפות ורחבות גם אם הן ממוקדות בענף מסוים, בעסק מסוים, זה מחייב מצב חירום.

גלעד קריב: אם אנחנו לא במצב חירום, צריך למצוא הסדר יותר מידתי.

גלעד קריב: הסעיפים הקטנים האלה, (א), (ב), (ג), (ד) ו-(ה), אלה בעצם ההבדלים בארגז הכלים שעומד לממשלה בין מצב חירום לבין מצב מיוחד.

גלעד קריב: תכף נדבר על אופן הפעלת הכלים.

גלעד קריב: במטפורה הזאת, כרגע זאת הקומה הנוספת בארגז הכלים שלא קיימת במצב מיוחד וכמובן בחוק הקיים אין הבחנה בין דרגות.

גלעד קריב: עוד לגבי הנקודה הזאת, אדוני היועץ המשפטי?

גור בליי: לא.

גור בליי: עד כאן לגבי הנקודה הזאת.

גור בליי: עכשיו יש את הנקודה של אופן אישור התקנות.

גלעד קריב: שזה הפיקוח הפרלמנטרי במצב המיוחד.

גור בליי: במצב החירום.

גור בליי: גם במצב החירום יש שינוי במובן זה שהליך אישור התקנות יישאר כשהיה אבל פרק הזמן שנתנו לוועדה יהיה 48 שעות במקום 24 שעות.

גור בליי: זה במצב החירום.

גור בליי: במצב הבריאותי המיוחד, שם בעצם חל השינוי המשמעותי מבחינת היקף הפיקוח הפרלמנטרי וההצעה היא שהממשלה תביא את התקנות לוועדה שישה ימים לפני מועד כניסתן לתוקף.

גור בליי: המועד המוצע לכניסתן לתוקף.

גור בליי: לוועדה יהיו חמישה ימים – תכף נראה למה יש את הפער הזה של היום האחד – לאשר אותן, כולן או חלקן, לא לאשר, לאשר ולשנות את תקופת תוקפן, או לאשרן רק בתנאי שייקבעו בהן שינויים.

גור בליי: כאן יש התפצלות.

גור בליי: אם הוועדה אישרה, או לא אישרה, או אישרה באופן חלקי, או קיצרה את התוקף – בזה העניין נגמר.

גור בליי: זה כמו במצב שהיה פעם.

גור בליי: התקנות יפורסמו ברשומות בהתאם להחלטה הזאת של הוועדה עם פחות ניואנסים, כפי שבעצם נעשה עד היום.

גור בליי: השוני הגדול בהיבט הזה הוא האופציה לאשר בתנאי שייקבעו בהם שינויים.

גור בליי: במצב שבו הוועדה אמרה שאנחנו רוצים לאשר את התקנות אם ייקבעו בהם שינויים, למשל אנחנו נסכים לאשר אותם כפי שאדוני ציין אם במקום הגבלת התקהלות של 50 אנשים תהיה הגבלת התקהלות של 70 אנשים ורק אז נסכים לאשר.

גור בליי: במצב כזה, זה יובא שוב בפני הממשלה כי בסוף הממשלה היא זו שמתקינה את התקנות ולא הוועדה.

גור בליי: התקנות מגיעות לממשלה ואז יש שתי אופציות.

גור בליי: אם הממשלה מאשרת את התקנות בהתאם לתנאי של הוועדה, הן יתפרסמו ברשומות וייכנסו לתוקף.

גור בליי: אם הממשלה לא מאשרת או לא מוכנה, אומרת שמבחינתה 70 לא מקובל, במצב כזה התקנות יגיעו למליאה.

גלעד קריב: יש לוועדה עוד יום אחד להחליט לאשר את התקנות כמו שהממשלה רוצה או לדחות אותן.

גור בליי: כן.

גור בליי: במצב כזה הוועדה סיימה.

גלעד קריב: למה חמישה ימים מול שישה ימים?

גור בליי: כדי לתת לממשלה את הזמן להחליט אם היא מקבלת או לא עד מועד הכניסה לתוקף של התקנות.

גור בליי: עבר היום השישי שבו הממשלה התלבטה מה לעשות.

גור בליי: אם היא החליטה לקבל את ההצעה של הוועדה לשנות, התקנות יתפרסמו וייכנסו לתוקף.

גור בליי: אם לא, במצב כזה הממשלה אומרת שדה פקטו לא קיבלתם החלטה על התקנות כמו שאני הבאתי אותן אלא אתם רוצים משהו אחר ולכן הולכים למליאה.

גור בליי: במצב כזה יש הארכה אוטומטית.

גור בליי: אם התקנות האלה מחליפות תקנות אחרות - כמו שהיו לנו הרבה פעמים תקנות הגבלת פעילות שהיו תיקונים שהאריכו ותיקנו כל פעם – תהיה הארכה אוטומטית של התקנות הקיימות ולמשך שבעה ימים בהם המליאה יכולה לאשר.

גור בליי: ברגע שהמליאה מאשרת, התקנות יהיו רק לתקופה קצרה, עד 14 ימים.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר כי אני חושב שבסופו של דבר אני מניח שלכולם יש כאב ראש אחרי התיאור הזה ואין ספק שזאת אחת מליבות השינוי כאן.

גלעד קריב: אני כבר רואה שעורכות הדין של משרד הבריאות, יש להן מה לומר.

גלעד קריב: תמיד אפשר לעבור לפיקוח פרלמנטרי רגיל.

גלעד קריב: זה בסדר, זה יותר פשוט.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר מה ניסינו לייצר כאן.

גלעד קריב: נלמד את שיטת הביניים הזאת.

גלעד קריב: קודם כל, צריך לומר שאין כאן חזרה למשטר פיקוח רגיל שבו לוועדה יש זמן לא מוגבל להחליט מתי היא דנה בתקנות וכולי.

גלעד קריב: אנחנו עדיין נמצאים במצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: ברור שאנחנו צריכים כאן הסדר מיוחד של פיקוח פרלמנטרי כי אחרת לא צריך הכרזה על מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: אנחנו ניסינו לייצר כאן, בדין ודברים עם הממשלה, מצב שבו בסופו של דבר יש כל הזמן תמריץ גם לממשלה וגם לוועדה להגיע לעמק השווה.

גלעד קריב: התמריצים של הוועדה להגיע לסיכומים עם הממשלה היא העובדה שכעבור שישה ימים תם הדיון בוועדה והדיון עובר למליאה.

גלעד קריב: ההצבעה עוברת למליאה, כפי שקיים גם היום בחוק.

גלעד קריב: אם הוועדה הולכת רחוק מדי ומאשרת תקנות בכפוף לשינויים שהממשלה לא יכולה להכיל, אז הממשלה ברגע מסוים יכולה לומר שהיא לא מוכנה לשינוים האלה והיא הולכת לאשר את התקנות במליאה.

גלעד קריב: התמרוץ של הממשלה להגיע לסיכומים עם הוועדה הם בשני דברים.

גלעד קריב: ראשית, בכל זאת ההליכה למליאה היא כבר בתוך התקופה בה הממשלה רצתה תקנות חדשות ולא באופן מקדים.

גלעד קריב: הדבר השני, התקנות האלה מוגבלות בזמן.

גלעד קריב: במקום שבו הפיקוח הפרלמנטרי נעשה על ידי המליאה – שגם היא הליבה של הבית הזה - מכיוון שבהגדרה זה פיקוח פרלמנטרי פחות עוצמתי, לא מתקיים דיון עם גורמים מבחוץ וכולי, למרות שזה מגיע אחרי דיונים שכבר בוודאי היו בוועדה, שם התקנות ניתנות להארכה רק ל-14 ימים.

גלעד קריב: אם הממשלה תרצה שוב להאריך את התקנות, היא תחזור לוועדה.

גלעד קריב: אני אומר שוב שזה לא מבנה רגיל, זה לא מבנה פשוט, הוא עדיף לאין שיעור על מה שיש לנו היום שפשוט גורע בצורה דרמטית מכוחן של ועדות הכנסת, ואני חושב שבהתנהלות נכונה הדבר יביא את הוועדות ואת הממשלה למצוא את נקודות האיזון הנכונות.

גלעד קריב: 22 תמיד עומדת לוועדה יכולת לממשלה שאנחנו לא מחכים לרגע האחרון אלא אנחנו לוקחים 48 שעות ואז או שאנחנו מגיעים לסיכום על מה אתם מוכנים להכניס שינויים, ואם לא, אנחנו לא מאשרים את התקנות.

גלעד קריב: ברגע שהוועדה מצביעה על דחיית התקנות או לקצר את תוקפן מ-42 ימים לחמישה ימים, אין אירוע במליאה.

גלעד קריב: נגמר העניין.

גלעד קריב: אם כן, אני חושב שבכל רגע נתון לוועדה יש את הכלים לבצע את הפיקוח הפרלמנטרי ולהגיע לסיכומים עם הממשלה.

גלעד קריב: הארכת הזמן מאפשרת פה את ההתדיינות הבריאה בין הגורם המתקין שהוא הממשלה לבין הוועדה.

גור בליי: אולי צריך להזכיר, לא אמרתי את זה, שפרק הזמן במצב הבריאותי המיוחד, אם במצב החירום יישאר שהתקנות הן או 14 ימים או 28 ימים, תלוי בסוג התקנות, במצב הבריאותי המיוחד הן יהיו או 28 ימים – כפי שדיברנו קודם לגבי כניסה ויציאה מהארץ – או 42 ימים לכל היתר.

גלעד קריב: נכון ולוועדה עומדת הסמכות לקצר את הזמן.

גור בליי: כן.

גור בליי: לוועדה יש סמכות לקצר את הזמן.

גור בליי: דבר נוסף שאולי כן חייבים להדגיש כאן בכל זאת.

גור בליי: אני חושב שברור לגמרי שהיצור הזה הוא לא יצור נורמלי.

גלעד קריב: בוודאי.

גור בליי: הוא לא יצור נורמלי גם מבחינת הסרבול שלו וגם בסופו של דבר מבחינת זה שלמרות כל הדברים האלה, זה לא פיקוח פרלמנטרי נורמלי.

גור בליי: מצב שבו בעצם הולכים למליאה אם יש – נקרא לזה – ריב עם הוועדה ולא מגיעים איתה להסכמה, זה לא מצב נורמלי.

גור בליי: זה מצב שנובע מהנסיבות המאוד מאוד ספציפיות של ההתמודדות עם מגיפת הקורונה, אסור לו שהוא יהיה תקדים לחקיקה אחרת, ואגב, זאת גם הסיבה שאני חושב שעלו כאן שאלות האם כדאי לעשות את זה כחוק כללי למגיפות או דברים כאלה.

גור בליי: אני חושב שזה לא טוב שהוא יהיה חוק כללי למגיפות בדיוק בגלל הדבר הזה.

גור בליי: יש כאן כל מיני תקדימים שאני לא בטוח שאנחנו היינו רוצים – או יותר נכון אני חושב שלא היינו רוצים - להעתיק למקומות אחרים בגלל הבעייתיות שקשורה בזה.

גלעד קריב: בוודאי.

זאב בנימין בגין: לא כדאי שנשלה את עצמנו שאנחנו יודעים ראש שסעיפים אחדים, כללים אחדים לא יועתקו בהזדמנויות אחרות.

גלעד קריב: אם הם מתאימים, בסדר.

זאב בנימין בגין: גם בעוד עשר שנים יהיה איזה מצב מיוחד אחר.

גור בליי: רצוי מאוד להיזהר.

זאב בנימין בגין: בתקווה שהמחוקק מאמץ יכולת הבחנה חדה.

גלעד קריב: צריך לומר כאן יותר מזה.

גלעד קריב: שלא ייווצר הרושם שאנחנו נכנסים ל-11 חודשים בהם מה שיש זה או מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: יש עוד אפשרות, שבעוד חודשיים נגיע למסקנה שלא צריך לא את זה ולא את זה ודי בהוראות - העומדות תמיד על פי פקודת בריאות העם בכל סיטואציה של התמודדות עם מגיפה - על מנת לפעול.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שוב בצורה חד משמעית שההכרזות על מצב בריאות מיוחד לא יהיו ברירת המחדל.

גלעד קריב: המטרה שלנו היא שכאשר נוכל, נחזיר את מדינת ישראל להיות לא במצב בריאותי מיוחד לא במצב חירום.

גלעד קריב: נתנהל בשגרה ואז הכול יחזור לעצמו.

זאב בנימין בגין: איך אנחנו מדמיינים לעצמנו את החוק בין גלים שהיו?

גלעד קריב: לא צריך לומר איך אנחנו מדמיינים.

גלעד קריב: הייתה כאן דוקטור שרון אלרעי פרייס ואמרה שלשיטתה בין הגל השלישי לרביעי היינו צריכים לעבור למצב בריאות מיוחד.

זאב בנימין בגין: למצב בריאותי מיוחד.

גבי לסקי: אבל רגיל.

זאב בנימין בגין: לא.

זאב בנימין בגין: זה נותן לנו מושג.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: לשיטתה היינו צריכים לעבור למצב בריאותי מיוחד.

זאב בנימין בגין: אבל המשמעות היא שגם מצב בריאותי מיוחד הוא לא פשוט.

זאב בנימין בגין: למעשה לו החלנו את החוק הזה אחורנית, היינו נמצאים בו שנתיים.

גלעד קריב: בגלל המצב הבריאותי המיוחד?

זאב בנימין בגין: גם בין הגלים.

זאב בנימין בגין: נפתחו האפשרויות ושתינו בירה במועדונים.

זאב בנימין בגין: לא אני.

אילנה גנס: עדיין היינו צריכים תקנות בדיקות.

גלעד קריב: עדיין רצו שכל מי שייכנס לישראל ייבדק.

אילנה גנס: גם כשאצלנו היו 15 מאומתים, היינו צריכים הרבה מאוד מהכלים כדי להפעיל אותם בשגרה.

גלעד קריב: זאת שאלה של איזונים.

גלעד קריב: אני לא בטוח שאני הייתי רוצה להכניס לחקיקה הרגילה, זאת שלא תלויה בהכרזה אפילו על מצב בריאות מיוחד, כלים כמו התו הסגול, כמו חובת בדיקת לנכנסים בשדה התעופה.

גלעד קריב: לכן התשובה לכל מי שטוען שאסור לחוקק את החוק הזה, זה פשוט להסביר לאנשים שאם אין חוק כזה שמוגבל ב-11 חודשים, שכל כותרתו היא מצב מיוחד, חלק מהדברים יחדרו לחקיקה הרגילה.

גלעד קריב: אז נגלה שמעבירים תו סגול לחובת בדיקות בפקודת בריאות העם בצורה גורפת.

גלעד קריב: אני אומר שוב שהכול זה משחק עדין של איזונים מה עדיף.

גלעד קריב: האם עדיף להיות בהגדרה של מצב מיוחד כדי שבשגרה תבין שיש דברים שלא עושים, או שאתה אומר שהמצב המיוחד הופך להיות השגרה החדשה ואז מה הואילו חכמים בתקנתם?

גלעד קריב: אני עדיין חושב שאנחנו הועלנו מאוד בחקיקה הזאת.

זאב בנימין בגין: אין ספק.

זאב בנימין בגין: רק ביקשתי לצייר לעצמנו ברטרוספקטיבה איפה היינו נמצאים לו החוק הזה היה פעל לפני שנתיים.

גלעד קריב: ודאי.

גלעד קריב: האם יש הערות לנציגי ונציגות הממשלה לנושא הזה?

גלעד קריב: אתם מבקשים להתייחס או להעיר הערות?

יעל כהן: יש כאן שינוי מאוד משמעותי ממה שהכרנו בשנה וחצי האחרונות ודובר כאן רבות בוועדה וגם מחוץ לוועדה.

יעל כהן: התוצאה המעשית של ההסדר שראינו אותו גם בצורה השלמה על הכתב רק ביום ששי היא שבעצם לוועדות או לוועדה הרלוונטית יש חמישה ימים ואז לממשלה נותר יום אחד להחליט אם היא לוקחת את זה עם השינויים, כן או לא.

יעל כהן: כדי לאפשר לממשלה לקבל החלטה בקבועי זמן כאלה, אנחנו נבקש תיקון בסעיף 46 שנוגע לפעולה בוועדת שרים.

יעל כהן: אם אתם רוצים, אני אכנס לזה עכשיו.

יעל כהן: אם לא, נדון בו כשנגיע אליו.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה תיקון מאוד חשוב.

גלעד קריב: דברי עליו עכשיו כי הוא חלק מהמבנה.

גלעד קריב: צריך להבין את הקונסטרוקציה כולה.

יעל כהן: כדי לאפשר לממשלה - שהיא גוף גדול וקולגיאלי שפועל כגוף אחד, וגם קבינט קורונה שהממשלה מקימה אבל הוא לא גוף קטן - לקבל החלטה ביום אחד, זה כמעט בלתי אפשרי.

יעל כהן: לכן אנחנו מציעים שבסעיף 46, שהוא הסעיף שאומר שהממשלה רשאית לפעול באמצעות ועדת שרים, והיא באמת פועלת גם באמצעות קבינט קורונה, וכמעט כל הנושאים שבחוק, חוץ ממספר נושאים שמחייבים לפי החוק ממשלה במליאתה ואנחנו לא נוגעים בזה וזה נשאר כך, אנחנו רוצים להוסיף סעיף שאומר שלעניין אישור תקנות בשינויים כפי שקבעה הוועדה, במועד שנותר לכך - כמעט תמיד יהיה יום אחד ואולי יומיים - הממשלה תהיה רשאית לפעול באמצעות ועדת שרים של שלושה שיהיו ראש הממשלה, שר הבריאות והשר הנוגע לעניין שתקבע הממשלה לפי סוג התקנות.

יעל כהן: אם הממשלה לא תקבע שר שלישי לסוג תקנות מסוים, זה יהיה ראש הממשלה החליפי.

זאב בנימין בגין: את עוסקת בתקנון הממשלה.

יעל כהן: אנחנו מבקשים לעגן את זה בתוך סעיף 46.

גלעד קריב: אין ברירה אלא לעגן את זה כי החוק קובע שתקנות הקורונה הן תקנות שמותקנות על ידי הממשלה כולה או על ידי קבינט הקורונה.

גלעד קריב: אם אנחנו מכניסים עכשיו קומה חדשה של דיאלוג בין הוועדה לממשלה ואנחנו מסמיכים במצב בריאות מיוחד את הוועדה לומר שאנחנו מאשרים בכפוף לתיקונים א', ב' ו-ג', הממשלה כמתקינת התקנות חייבת לאשר את זה מחדש.

גלעד קריב: אי אפשר שעל כל שינוי קטן של הוועדה, הממשלה עוד פעם תצטרך לכנס את כל הפורום הממשלתי או הקבינט.

גלעד קריב: לכן אם הממשלה בעצמה – זה תלוי בהסמכת הממשלה – תחליט שתמיד מחזירים את זה לכל פורום הממשלה, שתיקח את זה על עצמה.

גלעד קריב: אבל במקום שהממשלה אומרת שאנחנו עיצבנו את התקנות האלה ואנחנו מסמיכים את ראש הממשלה, את שר הבריאות ואת שרת החינוך להיות אלה שמאשרים תיקונים שביקשה ועדת חינוך, בבקשה.

גבי לסקי: אני לא חושבת שזה רעיון טוב.

גבי לסקי: אני מבינה את הסיבוך אבל אם התיקונים קשורים לשרת התחבורה או למשרד הכלכלה?

גלעד קריב: זה השר הנוסף.

יעל כהן: השר הנוסף יכול להיות שר שונה.

יעל כהן: גם אנחנו חושבים שתקנות תחבורה, זה הגיוני שזאת תהיה שרת התחבורה וחינוך, שרת החינוך.

יעל כהן: יכולה להיות ועדה שיש לה הרכב משתנה לפי סוג התקנות.

יעל כהן: תמיד יש את האפשרות להגיד שזה משהו כל כך מז'ורי שאנחנו לא רוצים שיחליטו.

גלעד קריב: זה ייקבע פר תקנות כי אחרת אי אפשר לעשות פיקוח פרלמנטרי.

גלעד קריב: אי אפשר שכל הזמן יתנהל פינג פונג עם ממשלה עם 26 שרים.

גלעד קריב: זה תלוי בממשלה.

גלעד קריב: הממשלה היום ישבה והחליטה על תקנות תו ירוק.

גלעד קריב: אם התקנות האלה הן רק הארכה, אין בהן שינוי גדול – היא מסמיכה את ראש הממשלה, את שר הבריאות ואת שרת הכלכלה לאשר שינויים.

גלעד קריב: אם יש שם אירוע מז'ורי, התקנות האלה עכשיו סוגרות תו ירוק בקניונים, פשיטה שרי הממשלה יאמרו לא, אם הוועדה תבוא עכשיו ותכניס שינויים.

גלעד קריב: זה לא נסגר בין שלושת השרים.

גלעד קריב: זה בא לפורום בממשלה או לקבינט הקורונה.

גלעד קריב: את זה אנחנו משאירים לממשלה.

גור בליי: יש קושי נוסף.

זאב בנימין בגין: אני לא אוהב להתערב בעניינים שיכולים להיקבע בתקנה בממשלה בסעיף 46.

גבי לסקי: גם אני לא אוהבת את זה.

גלעד קריב: אבל זה לא יכול להיקבע בתקנה.

זאב בנימין בגין: תחליטו מי דן ומתי.

זאב בנימין בגין: אני רוצה לשאול שאלה.

זאב בנימין בגין: יעל, האם הדיון הוא דיון בשלושה או האם הוא החלטה באישור טלפוני של שלושה?

גלעד קריב: זאת החלטה של הממשלה.

יעל כהן: את זה לא הסדרנו כאן.

יעל כהן: לא הסדרנו איך הם יתנהלו.

זאב בנימין בגין: אם כן, זאת דוגמה.

גלעד קריב: חבר הכנסת בגין, היא הנותנת.

גלעד קריב: מכיוון שאתה רוצה להשאיר את זה לממשלה, החוק כרגע לא מאפשר את זה.

גלעד קריב: החוק כרגע אומר או מליאת הממשלה כולה או קבינט הקורונה.

גלעד קריב: אנחנו לא קובעים לממשלה מה לעשות.

גבי לסקי: זה חוק יסוד: הממשלה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: חוק סמכויות הקורונה.

אייל זנדברג: סעיף 46(א).

אייל זנדברג: כבר היום יש בו התערבות בדרך בה הממשלה פועלת.

גלעד קריב: להיפך, אנחנו מקלים על ההתערבות.

אייל זנדברג: הסעיף בחוק הקיים שלא מתקנים אותו.

אייל זנדברג: הוא קבע לכתחילה, למרות שחוק יסוד: הממשלה אומר שהממשלה רשאית לפעול באמצעות ועדות שרים, קבע המחוקק כאן, רצה, בגלל החשיבות והרגישות שבהחלטות שנוגעות לקורונה בהתקנת התקנות, אמר המחוקק שככלל הממשלה במליאתה תחליט אבל באיזון אל מול המעשיות, בסעיף 46(א) קבעו שבעניינים מסוימים מותר בכל זאת לממשלה לפעול באמצעות ועדת שרים.

גבי לסקי: אני חושבת שחוקתית אנחנו לא יכולים לעשות וזה לא נכון לעשות תיקון חוקתי בתוך חוק הוראת שעה.

גבי לסקי: יש עם זה בעיה.

אייל זנדברג: אני לא נוקט עמדה אלא רק מציין את העובדה שהיום כבר עסק ב - - -

גבי לסקי: נכון.

גבי לסקי: אבל אני מתקנת.

גלעד קריב: אבל את מתקנת את זה לכיוון הנכון.

גבי לסקי: יכול להיות אבל עדיין זה נושא חוקתי של תיקון בתיקון של הוראת שעה.

גלעד קריב: סליחה, זה לא תיקון חוקתי.

גבי לסקי: זה חוק יסוד: הממשלה.

גור בליי: לא.

גור בליי: זה לא תיקון יסוד: הממשלה.

יעל כהן: זה בחוק הזה.

גבי לסקי: כן, אבל תיקנתם את חוק יסוד: הממשלה בחוק הזה.

גור בליי: לא.

גלעד קריב: מה פתאום?

יעל כהן: ממש לא.

יעל כהן: אלמלא סעיף 46 היה בנוסח החוק המקורי, הממשלה הייתה יכולה לפי חוק יסוד: הממשלה להקים ועדת שרים אחת, יותר, מה שנראה לה.

יעל כהן: הייתה יכולה לאצול גם סמכויות לשר.

יעל כהן: סעיף 46 קבע הסדר ספציפי ולכן הגמישויות שיש לנו ברגיל בחוק יסוד: הממשלה, לא נמצאות כאן.

גלעד קריב: צריך גם להבין מהיכן זה הגיע.

גלעד קריב: חוק הסמכויות מאפשר לממשלה לפגוע בצורה יותר מובהקת בחירויות יסוד, אז המחוקק, קודמינו בתפקיד, באו ואמרו שבניגוד לחוק יסוד: הממשלה שבו הממשלה יכולה גם להסמיך שר אחד, אנחנו לא מוכנים שתקנות קורונה שפגיעתן בזכויות יסוד היא מוגברת, יהיה אפשר להאציל סמכות לשר אחד שמחר יתקן את כל התקנות.

גלעד קריב: לכן בחוק הקורונה המקורי יצרו את הדבר הלא שגרתי שבעצם אומר לממשלה: מכובדנו, או שכל הממשלה מתקינה או שקבינט הקורונה, שההרכב שלו גם נקבע בחוק, מתקין.

גלעד קריב: או הממשלה או הקבינט.

גור בליי: זה יכול להיות גם חלק מהקבינט.

גלעד קריב: אנחנו רוצים להישאר עם הרעיון שאי אפשר להאציל לשר אחד לפגוע כל כך דרמטית בזכויות יסוד.

גלעד קריב: לכן אנחנו נשארים עם מעין חריג לחוק יסוד: הממשלה.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי מעלה כאן שאלה שאולי הייתה צריכה להידון אז - אבל מאז היא לא נדונה לא בבג"ץ ולא בבית הזה - והיא האם ההוראה המקורית של סעיף 46 מתכתבת עם חוק יסוד: הממשלה.

גלעד קריב: אולי צריכה לבוא ולומר שמכיוון שמצמצמים את סמכות ההאצלה של הממשלה שקבועה בחוק יסוד, היה צריך לעשות את זה דרך תיקון של חוק יסוד.

גלעד קריב: כרגע זה לא נדון כאן וזה לא עלה כאן בדיונים.

גלעד קריב: שנתיים נמצאים עם ההסדר הזה ואני לא פותח את הדיון הזה.

גלעד קריב: בג"ץ לא ראה בעיה.

גלעד קריב: זאת אומרת, הוא בכלל לא דן בזה כי אף אחד לא טען נגד זה.

גלעד קריב: אני לא פותח את הדיון החוקתי הזה מלפני שנתיים האם סעיף 46 מתכתב עם ההוראות היסודיות של חוק יסוד: הממשלה.

גלעד קריב: מה שאנחנו עושים כרגע, אנחנו יוצרים מצב ביניים בין חוק היסוד לבין חוק הקורונה כי ראינו שני דברים.

גלעד קריב: ראשית, הרעיון לקבוע מי השרים שחייבים לשבת בקבינט הקורונה בהרכב שהוא חצי מהממשלה, הוא לא הגיוני.

גלעד קריב: אנחנו לא בתחילת האירוע אלא אנחנו שנתיים בתוכו.

גלעד קריב: לא תמיד צריך קבינט קורונה שבעצם משתק יכולת פעולה של חצי ממשלה.

גלעד קריב: דבר שני, אם אנחנו רוצים פיקוח פרלמנטרי מוגבר במצב מיוחד, זה אומר שיהיה הרבה יותר פינג פונג בין הוועדות לבין הממשלה על שינויים בתקנות.

גלעד קריב: אנחנו חייבים לאפשר לממשלה לקבוע.

גלעד קריב: זה לא אנחנו קובעים אלא הממשלה קובעת אבל בשביל זה חייבים לתקן את סעיף 46.

גבי לסקי: אבל עכשיו כאן כתוב לי, על פי התיקונים שיש לי כאן, לפחות בנוסח, שמחקנו את כל השרים.

גלעד קריב: זה התיקון שאנחנו מכניסים עכשיו.

גלעד קריב: זה עוד לא קיים.

גבי לסקי: יהיה חבר שר הבריאות ושמספר חבריה לא יעלה על מחצית.

גבי לסקי: אפילו לא כתוב לי מינימום חברי ועדה.

גבי לסקי: אם אתה מתקן, הם יאמרו ששר הבריאות יכול להיות חבר לבד.

גבי לסקי: זה מה שכתוב כאן.

גלעד קריב: יכולה הממשלה לבוא ולהחליט שבעת הזו, אחרי שנתיים, קבינט הקורונה מורכב מארבעה-חמישה שרים.

גבי לסקי: אבל על פי הסעיף הזה יכול להיות שהיא תחליט שהוא מורכב רק משר הבריאות.

גבי לסקי: גם את זה אנחנו לא רוצים.

גבי לסקי: אם עושים תיקון חוקתי, אי אפשר להשאיר את זה כך.

גלעד קריב: איך אתם רואים את הרכב הקבינט המינימלי?

גלעד קריב: אני מבקש שתנתקו מיד את ה-זום ותסגרו את המקרן.

גלעד קריב: תבדקו את העניין הזה טכנית.

גלעד קריב: אין כאן שום האשמה, הכול בסדר.

גלעד קריב: אני רק מבקש שנהיה רגישים וכאשר יושב ראש נותן הוראה לנתק את ה-זום ולנתק את המקרן, זה קורה תוך שנייה.

גלעד קריב: לחיצת כפתור אחת.

גלעד קריב: אני מבקש שתעשו בדיקה טכנית בעניין הזה.

גלעד קריב: אי רוצה לשמוע את הדוברים שביקשו לדבר.

גלעד קריב: אם משום מה לא נוכל לחדש את זה, הם ידברו מחר בראשית הדיון.

גלעד קריב: נציגי הממשלה, עורך הדין זנדברג, עורכת הדין יעל כהן, איך אתם מבינים את ההצעה שלכם בנוסח הממשלתי לתיקון סעיף 46 מבחינת ההרכב המינימלי?

יעל כהן: אנחנו באמת לא נקטנו כאן בהרכב מינימלי לקבינט קורונה.

יעל כהן: כן רצינו לבקש להוסיף שבהרכב יהיה בכל מקרה גם ראש הממשלה ולא רק שר הבריאות כאמירה בתוך החוק.

יעל כהן: בכל מקרה, ועדת שרים היא לעולם לא אדם אחד.

יעל כהן: בהגדרה זאת לא ועדת שרים.

יעל כהן: אני מוכנה לבדוק מול הגורמים אם אפשר לקבוע כאן איזשהו מינימום של לא פחות מ-, אבל אני לא יכולה לדעת.

גלעד קריב: צריך להחליט היכן אנחנו נמצאים.

גלעד קריב: אם אנחנו נמצאים באירוע של העצמת ההתערבות שלנו בפעולת הממשלה שנתיים אחרי ההתחלה או הצמצום שלה.

גלעד קריב: תמיד יש איזונים.

גלעד קריב: אני חושב שראש הממשלה ושר הבריאות חייבים להימצא בקבינט קורונה.

גלעד קריב: אני לא יודע – ואני מבין שזאת גם לא עמדת הממשלה - מצד אחד אין רצון בהכרח להוסיף עוד שרים.

גלעד קריב: השאלה שמתעוררת כאן והיא שאלה חשובה.

גלעד קריב: הרי מוסכם עלינו שש כאן

גלעד קריב: תקנות שנוגעות בוודאות לשרת החינוך.

גלעד קריב: לכן הכנסנו שאי אפשר שהממשלה תעשה שינויים בלי מעורבות של שרת החינוך בתקנות.

גלעד קריב: הממשלה יכולה לבנות קבינט קורונה שהוא ראש הממשלה ושר הבריאות, ראש הממשלה ושר הבריאות יתקינו תקנות בתחום החינוך ואם משנים אותן בוועדה, זה כן דורש את שר החינוך?

יעל כהן: אני מתקשה לראות מצב שקבינט השרים יהיה עם פחות מ-3 שרים.

גלעד קריב: גם אני.

יעל כהן: בכלל, כוועדה.

יעל כהן: אני לא מכירה עד היום אף ועדה שהיא פחות מ-3 שרים.

יעל כהן: לשאלתך האם יכול להיות שר נוגע בדבר שהוא יהיה לעניין תקנות מסוימות והוא לא בקבינט הקורונה – זה יכול להיות.

יעל כהן: העניין הוא שבמצב הרגיל שהקבינט מקבל, זה בתהליך מסודר מראש ובלי לחץ הזמנים של יממה אחת לקבלת החלטה, אחרי דיון בוועדה שבדרך כלל מי שיהיה בוועדה אלה נציגי אותו משרד הנוגע בדבר.

גלעד קריב: איך מנוסחת הסיפה לגבי העירוב של אותו שר נוגע בדבר?

גלעד קריב: זה רק לאישור שינויים או באופן כללי?

קריאה: זה לא מנוסח.

יעל כהן: ההצעה שהעברנו לגור היא לעניין אישור השינויים.

יעל כהן: לעניין ההחלטה האם לקבל או לא לקבל.

יעל כהן: בסוף זאת רק אפשרות של כן או לא.

יעל כהן: אין כאן אפשרות נוספת.

יעל כהן: אפשרות של לקבל או לא לקבל את השינויים שהציעה הוועדה.

יעל כהן: לשם רק הכנסנו את השר הנוגע בדבר.

יעל כהן: שוב, זאת הסמכה לממשלה, זה מתן כלי לממשלה.

יעל כהן: היא יכולה גם להחליט שהיא מחזירה את זה לממשלה או לקבינט הקורונה כולו.

יעל כהן: תלוי גם בלוחות הזמנים או בעניין שעל הפרק.

אייל זנדברג: במסגרת המורכבות שהחוק הזה יוצר, זה נכון שאנחנו יוצרים כאן שלושה פורומים, מסגרות ממשלתיות: הממשלה במליאתה לתקנות החמורות ביותר או אם הממשלה רוצה, קבינט הקורונה, ועדת השרים לפי סעיף 46(א).

אייל זנדברג: זאת אומרת, אם הממשלה מחליטה לפעול באמצעות ועדת שרים ואז המחוקק קובע נושאים מסוימים והרכב מינימלי.

אייל זנדברג: ועכשיו, לאור ההצעה של הוועדה כאן שיידרש אישור מראש שיכול להיות גם אישור מותנה של ועדת החוקה או ועדות כנסת אחרות כדי שהממשלה תוכל להגיב בצורה מהירה יותר, מוצע כאן ליצור מדרג נוסף שהוא ועדת שרים קטנה אף יותר כדי שהיא תוכל לשקול את השינויים ולהגיב לגביהם.

אייל זנדברג: זה לא מצב רגיל, זה לא מצב טבעי.

גלעד קריב: דרך אגב, על פי החוק הזה ו על פי חוק יסוד: הממשלה, כאשר הממשלה מחליטה על הפעלת קבינט, ועדת שרים מיוחדת, מה הפרוצדורה?

גלעד קריב: החלטת ממשלה?

יעל כהן: החלטת ממשלה.

גלעד קריב: מחויב בהודעה לכנסת?

יעל כהן: לא.

גלעד קריב: מחויב בפרסום ברשומות?

יעל כהן: לא.

גור בליי: עצם ההקמה של ועדות שרים מעוגנת בסעיף 36(ה) לחוק יסוד: הממשלה.

גור בליי: כאן לא נוגעים בזה.

גור בליי: "הממשלה רשאית למנות ועדות שרים קבועות, זמניות או לעניינים מסוימים.

גור בליי: מונתה ועדה, רשאית הממשלה לפעול באמצעותה".

גור בליי: כאן מסדירים עוד הקמה של ועדות שרים לצד קבינט הקורונה.

גור בליי: זה הרעיון.

גלעד קריב: לצורך עניין השינויים.

גור בליי: רק לצורך שינוי שהוועדה ביקשה.

גלעד קריב: אני רק מתריע מפני מצב אחד.

גלעד קריב: ושוב, אני חושב שזאת התנהלות הממשלה.

גלעד קריב: אנחנו לא צריכים לצמצם את הסמכות המאוד רחבה בחוק יסוד: הממשלה.

גלעד קריב: בעניין הזה אני חושב שסעיף 46 המקורי הלך רחוק מדי בחוק ואני מבין למה.

גלעד קריב: אירוע גדול, מז'ורי, שנתיים חוזרים על הארכת תו ירוק ואנחנו יודעים גם איך נראים המשאלים הטלפוניים כשזאת מצוות אנשים מלומדה ולא באמת דיון מהותי.

גלעד קריב: חברים, אני עוד לא אישרתי לכם להפעיל את ה-זום והמקרן.

גלעד קריב: אני מבקש לכבות את המקרן עד שאני לא אקבל מכם הודעה שמה שהיה, לא יחזור.

גלעד קריב: אני לא מרשה להפעיל את המקרן.

גלעד קריב: הפעלת המקרן בחדר וה-זום תהיה באישור היושב ראש.

גלעד קריב: תעשו את הבדיקות.

גלעד קריב: אם אתם צריכים הפסקה, ניקח הפסקה.

גלעד קריב: תודה על המאמצים ועל הזמינות.

גלעד קריב: השידור נמשך באתר הוועדה?

גלעד קריב: יש אנשים שרוצים לראות אותנו.

קריאה: כן.

גלעד קריב: אני רוצה להתריע מפני דבר אחד שאני מבקש שתיקחו לתשומת לבכם במשרד ראש הממשלה ובמשרד המשפטים.

גלעד קריב: אני מתריע בפניכם מפני מצב של חוסר קוהרנטיות.

גלעד קריב: שלא יהיה מצב שהממשלה מתקינה תקנות בתחום מסוים באמצעות ועדת שרים מצומצמת בה לא יושב השר הרלוונטי ורק בגלל שהוועדה ביקשה להכניס תיקונים, פתאום השר נקרא אחר כבוד להיות חלק מתהליך קבלת ההחלטות.

גלעד קריב: אנחנו לא ניכנס לנעלי הממשלה.

גלעד קריב: הממשלה תצטרך לחשוב היטב כשהיא בונה את קבינט השרים לענייני קורונה מכאן ולהבא.

גלעד קריב: המלצתי, ואני ואומר את זה לפרוטוקול, לחשוב מי הם השרים שייקראו לדגל, לדיון המצומצם בנושא שינוי התקנות ולשקול מראש האם מקומם לא בקבינט הקורונה.

גלעד קריב: זה עניינה של הממשלה.

גלעד קריב: רק שלא נהיה במצב מצחיק שהוועדה היא זו שגורמת לשר הרלוונטי להיכנס לתמונה, מה שאני מניח שלא יקרה, אבל שימו לב לעניין.

אייל זנדברג: אני רק אוסיף שמלכתחילה ההסדר, צריך להודות, הוא לא טבעי כי ככלל הגוף שמחליט על התקנת תקנות אמור להיות גם הגוף שבסוף מתקין אותן לאחר שהוא שומע ומקבל את אישור הוועדה.

אייל זנדברג: כאן בעצם שני גופים, הרכבים שונים שמייצגים את הממשלה יחליטו בשלב א' ובשלב ב'.

גלעד קריב: נכון, אבל זה הכול מתחיל מהמצב הלא שגרתי שלרוב לא מליאת הממשלה מתקינה תקנות אלא שר מתקין תקנות.

גלעד קריב: צריך להבין מה נקודת המוצא של – נקרא לזה – ערעור סדרי בראשית.

גלעד קריב: ערעור סדרי בראשית לא נובע מהרצון של הוועדה לאשר עם שינויים.

גלעד קריב: זה חלק מסדרי בראשית של הבית הזה.

גלעד קריב: הכול יותר פשוט מכיוון שאני מניח שב-98 אחוזים מהתקנות יש שר שמתקין.

גלעד קריב: מקסימום הוא מתקין באישור שר אחר, מקסימום הוא מתקין אחרי היוועצות כי כמה תקנות מותקנות על ידי מליאת הממשלה כולה?

גלעד קריב: מזה מתחילה הבעיה.

אייל זנדברג: אני חושב שהאילוץ המרכזי הוא לוח הזמנים.

אייל זנדברג: הממשלה כולה הייתה יכולה להחליט אבל צריך יותר זמן.

אייל זנדברג: הבעיה כאן היא הזמנים.

אייל זנדברג: אנחנו רוצים שהתקנות ייכנסו מהר לתוקף ועדיין לאפשר את ההליך של הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: כמו שאמר היועץ המשפטי, זה לא מודל שאנחנו נשמח לאמץ אותו לאיזשהו משטר אחר של פיקוח פרלמנטרי.

גבי לסקי: לגבי סעיף 46.

גור בליי: אולי אני אקריא אותו.

גור בליי: מי שצופה בנו מרחוק, לא יודע מה הוא אומר.

גור בליי: בסעיף 46 לחוק העיקרי –

גור בליי: בסעיף קטן (א) אחרי "באמצעות ועדת שרים" יבוא "שתמנה".

גור בליי: במקום "יהיו חברים ראש הממשלה,.

גור בליי: ראש הממשלה החלופי, שר הביטחון, שר המשפטים, שר האוצר, השר לביטחון פנים, שר הבריאות ושר הכלכלה והתעשייה" יבוא "יהיו חברים ראש הממשלה ושר הבריאות ומספר חבריה לא יעלה על מחצית ממספר חברי הממשלה".

גור בליי: עכשיו יש גם את הבקשה לתוספת.

גור בליי: במקום סעיף קטן (ב) בטל, יבקשו להכניס סעיף קטן (ב) חדש ובו ייאמר – וזה נמצא בפני חברי הכנסת אבל אני מקריא כי קיבלנו את זה רק עכשיו - "בלי לגרוע מהאמור בסעיף קטן (א), לעניין החלטה בדבר התקנת תקנות ושינויים כפי שאישרה ועדה של הכנסת כאמור בסעיף 4(ד)(1)(3), עד המועד המוצע לתחילת תוקפן, רשאית הממשלה לפעול באמצעות ועדת שרים שחבריה הם ראש הממשלה, שר הבריאות ושר נוסף הנוגע לעניין כפי שתחליט הממשלה.

גור בליי: לא החליטה הממשלה מיהו השר הנוגע לעניין דרך כלל ובנוגע לתקנות בנושא מסוים, יהיה ראש הממשלה החלופי החבר הנוסף בוועדה".

גור בליי: גם על זה יש לנו סימן שאלה.

גור בליי: חברת הכנסת לסקי, קטעתי אותך, אני מצטער.

גבי לסקי: זה בסדר.

גבי לסקי: תודה.

גבי לסקי: אני עדיין לא אוהבת את הצמצום הזה כי בעצם ועדת שרים יכולה להחליט על תקנות גם בנושא מצב חירום.

גבי לסקי: אנחנו מאפשרים רק לראש הממשלה ולשר הבריאות, רק לשניים, שני חברי ממשלה, להיות אלה שאחראים על כל האירוע גם במצב חירום.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש פרוצדורת ערעור מובנית.

גבי לסקי: עדיין.

גבי לסקי: נכון שאני רוצה שהממשלה תעבוד - - -

זאב בנימין בגין: בתנאים האלה אין זמן לערעור.

גבי לסקי: נכון.

גלעד קריב: בוודאי שיש.

גלעד קריב: במצב פיקוח מיוחד.

גבי לסקי: לא.

גבי לסקי: דיברתי גם על מצב חירום.

גבי לסקי: על פי סעיף 46, בוועדת שרים לענייני קורונה יכולה במצב כזה, כפי שהקריא עכשיו היועץ המשפטי, יכולים להיות רק שני חברים.

גבי לסקי: לפגוע בזכויות רק על ידי שני חברים, זה קשה מדי.

זאב בנימין בגין: הם נאספים כדי לדון בהמלצת הוועדה.

גלעד קריב: אבל יש נקודה חשובה.

גלעד קריב: יש הערה חשובה של חברת הכנסת לסקי שמתחדדת כאן בדיון.

גלעד קריב: אני מזכיר שיש סוגיות שלא סיימנו את הדיון בהן ולכן אנחנו כאן.

גלעד קריב: חברת הכנסת לסקי מפנה את תשומת הלב להבדל בהקשר הזה בין מצב מיוחד למצב חירום.

גלעד קריב: במצב מיוחד, פשיטה שיש זמן.

גלעד קריב: גם אם קבינט הקורונה הוא יותר מצומצם והם עכשיו הפעילו איזה שהן תקנות, השר מגיש ערעור, הוא יכול להגיש ערעור למליאת הממשלה וכולי.

גלעד קריב: אומרת חברת הכנסת לסקי איך אנחנו מונעים מצב שמקימים כאן עכשיו קבינט של שלושה שרים וזה במצב חירום שהוא מצב מורכב.

גלעד קריב: נכון שאם אני מבין נכון הסעיף מחריג את הסגר מקבינט הקורונה.

גור בליי: גם תקנות הגבלת יציאה וכניסה לישראל וגם סגר.

גלעד קריב: אבל אומרת חברת הכנסת לסקי שעברנו למצב חירום ובמצב חירום יש רק 48 שעות עד כניסה.

גלעד קריב: האם לא נכון לומר שבמצב חירום אנחנו באיזשהו סוג של משטר אחר?

גלעד קריב: אני שואל את חברת הכנסת לסקי האם הגיוני שנקבע בחקיקה שבמצב חירום הממשלה צריכה להגדיל את קבינט הקורונה?

גלעד קריב: זאת אחריות של הממשלה.

גלעד קריב: פשיטה שהשרים בעצמם ידרשו את הגדלת הקבינט ברגע שמכריזים על מצב חירום.

גלעד קריב: אבל גם אנחנו יכולים לבוא ולומר שמביאים לוועדה כאן הכרזה על מצב חירום.

גלעד קריב: אני מזכיר גם אם ההכרזה נכנסה לתוקף, אנחנו קבענו מעכשיו – זה חידוש של החוק הזה.

גלעד קריב: גם אם יש מצב מיוחד והממשלה מעבירה אותנו למצב חירום, גם אם הכניסה של החירום לתוקף היא מהירה, אם הוועדה לא תאשר את מצב החירום, את המעבר למצב חירום, לא עוברים למצב חירום.

גלעד קריב: יכולה הוועדה במצב כזה לומר לממשלה מכובדיי, אנחנו מוכנים לאשר מצב חירום בתנאי שתרחיבו את קבינט הקורונה.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, אין לך סמכות לכך.

גלעד קריב: בוודאי שיש סמכות.

גלעד קריב: אם הממשלה מתקינה תקנות במצב חירום כשמי שמתקין אותן זה ראש הממשלה ושר הבריאות, כי זה מה שהממשלה הרגישה שדי בו למצב בין הגלים, בוודאי שהוועדה יכולה לומר.

גבי לסקי: לך יש סמכות לבדוק את התקנות ולא מי התקין אותן.

גבי לסקי: זה על פי החוק הזה.

גלעד קריב: אנחנו מאשרים את המעבר למצב חירום.

גלעד קריב: במסגרת השיקולים שלנו באישור מצב חירום, בוודאי הוועדה היא לא חותמת גומי אפידמיולוגית.

גלעד קריב: אנחנו לא מומחים לאפידמיולוגיה.

גלעד קריב: אם הסיפור היה רק אפידמיולוגי, היינו צריכים להשאיר את זה למנכ"ל משרד הבריאות.

גלעד קריב: ההכרזה על מעבר למצב חירום היא בראש וראשונה עניין משפטי, עניין פרלמנטרי, עניין דמוקרטי.

גלעד קריב: אם הוועדה תחשוב שלא ניתן לחיות עם מצב חירום שבו שני שרים בלבד מנהלים את המשבר, אז כן, אלה בדיוק הסמכויות של הוועדה.

גבי לסקי: מאחר ואנחנו לא יכולים לקבל מצב כזה, בוא נגדיר את זה.

גלעד קריב: את רוצה עכשיו לקבוע שבמצב חירום יהיו ארבעה ולא שניים?

גלעד קריב: מה המשמעות של זה?

גבי לסקי: לפחות חמישה.

גלעד קריב: אבל מה המשמעות של זה?

גבי לסקי: מאחר ויש מצב חירום, התקנות לא עוברות קודם לוועדת חוקה לאישור.

גבי לסקי: הם יכולים להתקין תקנות שפוגעות בזכויות ללא אישור ועדת החוקה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: יש לנו 48 שעות.

גלעד קריב: חד משמעית.

גלעד קריב: אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלכם.

גלעד קריב: אתם מבינים את התחושה המורכבת.

גלעד קריב: אני חושב שזה לא יקרה.

גלעד קריב: אני חושב שהממשלה לא תנהל מצב חירום עם שני שרים אבל אומרת חברת הכנסת לסקי שאם אנחנו כבר מסדרים את ההבחנה, האם לא נכון שבמסגרת חירום – אין כאן שינוי מז'ורי.

גלעד קריב: אתם בוודאי לא צריכים להחליט עכשיו – כשאתה אומר שנכנסנו למצב חירום, הממשלה החליטה להאציל את זה לגוף יותר קטן, בסדר, אבל בגוף הזה צריכים להיות יותר סימנים.

גלעד קריב: אנחנו במצב חירום.

גלעד קריב: לא נכון לומר שבמצב חירום הפורום הזה צריך לכלול לפחות את השר לביטחון פנים שאחראי על האכיפה על פי החלטות הממשלה?

גלעד קריב: לא יודע.

גלעד קריב: אולי אני צריך לומר שבמצב חירום צריכים לשבת לכל הפחות ארבעה שרים כאשר שניים מתוכם זה ראש הממשלה ושר הבריאות.

גור בליי: זה בדיוק המתח שקיים כאן.

גור בליי: כך זה הגיע בסיבוב הקודם.

גלעד קריב: נכון אבל יש הבדל.

גלעד קריב: בסיבוב הקודם נקבנו בשמותיהם של שרים שברגע מסוים הישיבה בקבינט הקורונה פגעה ביכולת שלהם לתפקד בתחומי האחריות שלהם.

גלעד קריב: אין רק קורונה בשנתיים האלה.

גלעד קריב: אנחנו לא רוצים ללכת לכיוון של סעיף 46 המקורי אבל שואלת חברת הכנסת לסקי – אם מותר לי למצות את השאלה שלה - האם במצב חירום נרד מהגדרת מי הם השרים חוץ מראש הממשלה ושר הבריאות ונשאיר את זה לשיקול הממשלה.

גלעד קריב: אם מבחינת תקינות ההתנהלות לא צריך לומר שמצב חירום שבו מצמצמים את הפיקוח הפרלמנטרי, לפחות אז אתה אומר שקבינט הקורונה הוא לא מינימום שניים אלא הוא מינימום ארבעה.

גלעד קריב: הוא מינימום חמישה כדי שיהיה מספר לא זוגי.

גלעד קריב: שאלה.

גלעד קריב: אפשר לבדוק.

יעל כהן: אנחנו נבדוק את השאלה.

יעל כהן: זאת לא שאלה שנכריע בה לבד.

יעל כהן: אני רק אומר עוד שני דברים קצרים.

יעל כהן: ההכרזה על מעבר למצב חירום היא במליאת הממשלה.

יעל כהן: זאת אומרת, זה לא דבר שקורה בלי שכל הממשלה הייתה שותפה להחלטה הזאת.

יעל כהן: הדבר השני הוא שהממשלה כגוף בסוף נושאת באחריות משותפת.

גלעד קריב: יש פתרון יותר פשוט לעניין.

גלעד קריב: תחשבו על זה ונדבר על זה עוד מעט.

גלעד קריב: מכיוון שהפער הגדול בין חירום לבין מיוחד הוא באופן הפעלת הכלים, בסופו של דבר יש רשימה מאוד מצומצמת של כלים במצב חירום.

גלעד קריב: אני באמת מעלה את השאלה האם לא צריך להחליט שהפעלת תקנות במצב חירום עם הממשלה.

גלעד קריב: השינוי, בסדר, השינוי ייעשה עדיין כמו שאמרנו.

גלעד קריב: לא נסגור את זה עכשיו כי תכף תצאו ותחשבו.

גלעד קריב: יש כאן שלוש אפשרויות.

גלעד קריב: ראשית, לא לשנות את זה.

גלעד קריב: זה הנוסח ונישאר עם הנוסח כפי שהוא.

גלעד קריב: אפשרות שנייה היא ללכת לכיוון של חברת הכנסת לסקי ולומר שבמצב חירום, טוב שהקבינט לא יוגדר במינימום של שניים אלא בוא נמצא מספר אחר ונגדיר מינימום חמישה.

גלעד קריב: זה פחות מחמישית מהממשלה.

גלעד קריב: האפשרות השלישית - שאני חייב לומר שאני מתחיל להתאהב במהירות ברעיון, אבל נגיע כאן להבנות – היא לבוא ולומר שבמצב חירום ממילא סל הדברים שהממשלה יכולה להפעיל מתכתבים עם מה שכתוב בחוק היום.

גור בליי: אדוני היושב ראש, גם אם הממשלה רוצה להפעיל כלי איקס או ואי במצב חירום, היא עדיין מפעילה כלים A עד E או G.

גור בליי: אם היינו היום במצב חירום, בשיא הגל, כלח הרעיון של התו הירוק - - -

גלעד קריב: הבנתי אבל אני מציע דבר אחר.

גלעד קריב: אני לא אומר שבמצב חירום הכול מופעל על ידי הממשלה.

גלעד קריב: אני אומר שרק אותם סעיפים קטנים (א) עד (ה) של כלים שייחדנו אותם למצב החירום.

גלעד קריב: תחזרו אחורה.

גלעד קריב: אתם זוכרים שקראנו סגר, הגבלות גורפות על יציאה וכניסה.

גור בליי: רק עליהם.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: במצב חירום אתה רוצה ששרים יהיו פנויים למשל להכין תכנית פיצוי לעסקים.

אייל זנדברג: היום כבר יש קטגוריה שמבחינה לפי סוג הסמכויות.

גור בליי: כן.

גור בליי: כבר היום יש.

אייל זנדברג: זה בעצם אומר לשנות את האיזון שם.

אייל זנדברג: זה רעיון דומה שמבחין בין ממשלה לוועדת שרים.

אייל זנדברג: האם ההיגיון השתנה?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אני אומר לך למה זה לדעתי יותר הגיוני.

גלעד קריב: ה-ברטר של זה הוא שאנחנו לא נכנסים לכם במספר השרים בקבינט הקורונה, בין חירום לבין מיוחד.

גלעד קריב: גם כאשר חוקקו כאן את 46 המקורי, אמרו שיש כמה פעולות דרסטיות שגם אם יש קבינט קורונה שהוא חצי מהממשלה, זה מגיע לממשלה.

גלעד קריב: בגלל הטיוב של ההבחנה בין מצב מיוחד למצב חירום.

גור בליי: זה מוסיף איזושהי מורכבות כי יש סמכויות שהיום בחוק נדונות בממשלה במליאתה בגלל רגישותן כמו הגבלה על כניסה ויציאה ואנחנו שמים אותן במצב הבריאותי המיוחד.

גלעד קריב: אני לא מציע לגרוע.

גור בליי: להוסיף?

גלעד קריב: אני לא מציע לגרוע.

גלעד קריב: תשאירו את הסמכויות ב-46 כפי שהן, תשאירו את מה שכתוב כאן - הכרזת פיקוח אלקטרוני בבידוד, מלוניות, יציאה וכניסה וסגר.

גלעד קריב: תשאירו כמו שקיים.

גלעד קריב: כל מה שאני אומר זה שאותם צעדים, אותם כלים נוספים שאפשר לנקוט רק בחירום, לזהות שניים-שלושה דברים, זה לא הרבה.

גור בליי: יש כאן התלבטות כי למשל סגירה של ענף משקי שלם - - -

גלעד קריב: אתם לא חושבים שסגירה של ענף משקי שלם, אני מבין שאתם מאוד רוצים להכריע בזה בפורום קטן, אבל אתם לא חושבים שסגירה של ענף שלם - - -

יעל כהן: זה לא פורום קטן.

יעל כהן: קבינט הוא לא פורום קטן.

גלעד קריב: אני אסביר לך למה.

גלעד קריב: עכשיו זה פורום לא קטן אבל הממשלה מבקשת שנשנה את סעיף 46 כדי שיוכלו להיות שני שרים, ראש הממשלה ושר הבריאות.

גלעד קריב: אם אתם רוצים להישאר עם קבינט הקורונה המפלצתי שלכם, בבקשה.

גלעד קריב: אני רוצה לשאול.

גלעד קריב: מחר סוגרים ענף משקי שלם, נראה לכם הגיוני שהחלטה כזאת תתקבל על ידי ראש הממשלה ושר הבריאות?

גלעד קריב: פשיטה שזה דבר שמתאים להגיע לממשלה.

יעל כהן: אנחנו נבדוק את החלופות.

גלעד קריב: אני מבקש בדיקה של שתי חלופות, או במצב חירום, הגדלה של הקבינט באיזשהו מספר, לא בתפקידים.

גלעד קריב: אני מציע לכם ללכת על האופציה הזאת כי לדעתי היא ממילא מתכתבת עם מה שיש ב-46.

גלעד קריב: נשאיר לכם את הגמישות גם במצב חירום לקבוע מה גודלו של קבינט הקורונה.

גלעד קריב: נסמוך על שיקול הדעת של הממשלה איך עובדים הכי טוב בין מליאה לבין ועדת שרים.

גלעד קריב: אבל סמכויות של חירום שהן מיוחדות, שחצי מהן ממילא כבר כתובות כאן, רק את סמכויות החירום ב-(א) עד (ה) שעוד לא כתובות, תעביר מליאת הממשלה.

גלעד קריב: תחזרו, תתעקשו גם על סעיף 46 בנוסחו – זו גם עמדה לגיטימית של הממשלה.

גלעד קריב: אני רק אומר לכם שאני חושב שחברת הכנסת לסקי פתחה כאן דיון שהוא חשוב.

גלעד קריב: לא הגיוני שמצב חירום, כל התקנות כאן, למעט סגר, כניסה ויציאה ובידוד במלוניות יופעלו על ידי ראש הממשלה ושר הבריאות.

גבי לסקי: אני לא מדברת על הממשלה הזאת אלא על הקודמת.

גבי לסקי: נתניהו וליצמן או נתניהו ואדלשטיין, הם עכשיו לבד יתחילו לקבוע לי פגיעה בזכויות?

גבי לסקי: כל זמן שאלה רק שניים, ולא משנה מי הם, זה לא טוב.

גבי לסקי: אני חושבת שחייבים בכל מקרה לקבוע מינימום.

גבי לסקי: ריבוי קולות זה גם ריבוי רעיונות.

גבי לסקי: מדובר כאן בפגיעה.

גבי לסקי: גם כך כמו שאמר היושב ראש, זאת חקיקה מאוד קשה גם עם התיקונים שאנחנו מכניסים כאן.

גבי לסקי: אנחנו לא צריכים לאפשר כוח כל כך אדיר לפגיעה בזכויות למעט אנשים טובים ככל שיהיו.

גור בליי: יש כאן שאלה נוספת שעולה בהקשר הזה והיא סוגיית ראש הממשלה החלופי.

גור בליי: אנחנו לא יודעים מה יהיה עם החוק.

גור בליי: אמנם הוא ל-11 חודשים אבל השאלה האם לא עדיף להשאיר איזשהו מנגנון שיורי אחר שיהיה תקף בכל ממשלה, גם לא ממשלת חילופין.

יעל כהן: כרגע זה חוק שהוא עד סוף שנית 2022.

יעל כהן: נכון שאף אחד אף פעם לא יודע שום דבר אבל יש מנגנון שיורי אחר בחוק יסוד: הממשלה של העברת סמכות משר לשר, שזה באישור מליאת הכנסת.

יעל כהן: זה לא רק של הממשלה לבד.

יעל כהן: היו לנו כבר מצבים ששר נעלם מן העולם, היה לנו את זה גם בפירוקי משרדים למיניהם.

יעל כהן: זה המנגנון השיורי שקיים.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו עוד מעט נעשה עוד הפסקה לצורך ההיוועצות שלכם.

גלעד קריב: אנחנו צריכים לסגור גם את הנוסח לגבי ועדת הבריאות וההקלות.

גלעד קריב: אני אומר שוב שאנחנו כבר בשלהי החקיקה.

גלעד קריב: בסופו של דבר אני מתכוון להניח נוסח על שולחן הוועדה.

גלעד קריב: זה הנוסח שיופץ הערב.

גלעד קריב: אני רוצה להגיע לכמה שיותר סיכומים עם הממשלה.

גלעד קריב: אני חושב שזה חוק חשוב שבו הרשות המבצעת והרשות המחוקקת צריכות להגיע לכדי הבנות.

גלעד קריב: אני לא מעכב את חקיקת החוק.

גלעד קריב: היום בשעות הערב מופץ נוסח.

גלעד קריב: לכן כל הצדדים צריכים לבוא ולהתכנס לעבר פתרונות יעילים.

גלעד קריב: אין כאן עוד הרבה סוגיות פתוחות.

גלעד קריב: כרגע יש הסוגיה למול ועדת הבריאות ויש את הסוגיה הזאת שטוב מאוד שחברת הכנסת לסקי מעלה אותה.

גלעד קריב: הרי לא דנו בעניין הזה לפני כן ולכן זה לא בנוסח.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לייתר את הדיון.

גלעד קריב: אני חושב שעלו כאן שתי אפשרויות ושתיהן מטפלות בלקונה המסוימת הזאת.

גלעד קריב: תביאו אתה העדפה שלכם לכאן או לכאן.

גלעד קריב: אנחנו חוזרים לרשימה.

גלעד קריב: אדוני המנהל, יש לנו סיכוי לשקם בבטיחות את ה-זום?

אסף פרידמן: כן.

גלעד קריב: בזמן שנצא להפסקה נשקם את ה-זום ואז הדוברים שירצו, יוכלו להתייחס.

גלעד קריב: אם משהו לא יסתדר, נשמע אותם מחר לפני תחילת ההצבעות.

גור בליי: אני אקריא את הנוסח של סעיף (ד1ׂ), זה שעוסק באישור התקנות במצב הבריאותי המיוחד שדנו בו ארוכות.

גור בליי: אני חושב שליישר קו באופן סופי, נקריא אותו.

גור בליי: הוא בעמוד 8 לנוסח.

קטן יבוא: "(ד1) (1) תקנות שהחליטה הממשלה להתקין לפי סעיף קטן (א)(2) – זה אומר תקנות במצב הבריאותי המיוחד - טעונות אישור מראש של ועדה של הכנסת או של הכנסת.

קטן יבוא: בקשה לאישור התקנות תוגש לוועדה של הכנסת בליווי דברי הסבר והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההצעה להתקינן, לפחות שישה ימים לפני המועד המוצע לתחילת תוקפו, ואולם לא יהיה בכך כדי למנוע מן הוועדה לאשר מועד מוקדם יותר לתחילת תוקפן.

קטן יבוא: זו נקודה חשובה שאני רוצה להדגיש בהקשר הזה.

קטן יבוא: הממשלה צריכה להביא את זה שישה ימים לפני תחילת התוקף, אבל יכולה להיות סיטואציה – ואני מקווה שלא יהיו בעיות עם העניין הזה מבחינת הרשומות, חקיקת משנה וכן הלאה, בעיות טכניות – והרעיון באמירה הזאת הוא לומר שאם למשל הממשלה בתיאום עם יושב ראש הוועדה אומרת בבקשה, תעשה מאמץ לאשר את זה בעוד יומיים או שלושה כי אנחנו צריכים את זה, ויש ביניהם הסכמה, אז אפשר כמובן, אם הוועדה מאשרת, להכניס אותם לתוקף במועד מוקדם יותר.

קטן יבוא: זה לא שישה ימים ולא מוקדם יותר.

קטן יבוא: זה כמובן כדי לאפשר גמישות לשני הצדדים.

קטן יבוא: (3) אישרה הוועדה את התקנות בתנאי שייקבעו בהן שינוים והממשלה החליטה על התקנת התקנות כפי שאישרה הוועדה, או אישרה הוועדה את התקנות כולן או חלקן, או תוך שינוי תקופת תוקפן – תפרסם אותן הממשלה ברשומות והן ייכנסו לתוקף עם פרסומן או במועד מאוחר יותר שנקבע בהן.

קטן יבוא: זה מה שדיברנו עד עכשיו על אותו פורום מצומצם של שרים שהחליט שבסופו של דבר לא לקבל את התנאים של הממשלה או שהוועדה פשוט לא קיבלה החלטה עד תום המועד האמור בפסקה (2).

קטן יבוא: היא לא עשתה דבר או לא הצליחה להגיע להבנה ולא קיבלה החלטה.

זאב בנימין בגין: התנאים של הוועדה.

זאב בנימין בגין: לא של הממשלה.

גור בליי: כן.

גור בליי: סליחה.

גור בליי: של הוועדה.

גור בליי: תוקפן של תקנות שהיו בתוקף ושהתקנות שהוועדה נתבקשה לאשר נועדו להחליפן או לתקנן, יוארך עד תום התקופה האמורה בפסקת משנה (4)(א), או עד למועד ההצבעה בכנסת, לפי המוקדם.

גור בליי: הממשלה תפרסם ברשומות הודעה על הארכת תוקפן של התקנות כאמור בפסקת משנה (4)(ב) ועל פקיעת תוקפן כאמור באותה פסקת משנה.

גור בליי: (5) על אף האמור בפסקה (1), הממשלה רשאית להתקין תקנות שייכנסו לתוקף בלא אישור של הוועדה בהתקיים נסיבות כאמור בסעיף קטן (ד)(3), ובהתאם להוראות הקבועות בו ובסעיף קטן (ד)(4)".

גור בליי: זה לעניין הדחיפות.

גור בליי: תכף אני אומר על זה מילה.

גור בליי: לפני כן, שתי הבהרות שאני חושב שחייבים להבהיר לגבי הנוסח הזה.

גור בליי: יש כאן מנגנון אולי קצת חריג או מאוד חריג של הארכה אוטומטית של מה שנקרא התקנות הישנות.

גור בליי: הוא נובע מהרצון לשמור על העיקרון שהפרלמנט מאשר, שזה לא נכנס לתוקף אם הפרלמנט מאשר.

גור בליי: אבל צריך לשים לב שהממשלה, יש לה תמיד סמכות לבטל תקנות.

גור בליי: היא יכולה להגיד שהיא לא רוצה להאריך, אני רוצה שלא יהיו הגבלות, זאת סמכות שכבר מעוגנת בסעיף 4 ויכול להיות שעדיף שהיא תעשה את זה ולא יהיו הגבלות בכלל.

גור בליי: דבר שני.

גור בליי: כשאנחנו אומרים תקנות שהוועדה נתבקשה לאשר נועדו להחליפן או לתקנן, המבחן כאן הוא מבחן מהותי.

גור בליי: זה לא שתמיד יהיה ביטול של תקנות או משהו כזה.

גור בליי: זה עניין של מהות.

גור בליי: התקנות האלה באופן מהותי, כשמסתכלים עליהן, הן באות להחליף, הכוונה ממשלה צריכה להחליט על כך ולכן היא, הממשלה, צריכה לפרסם הודעה ברשומות על האקט הזה של ההחלפה.

גלעד קריב: זה הכול אותה מערכת עדינה של איזונים ובלמים שעדיף ולא היינו נדרשים לה אבל אנחנו במצב מיוחד.

גלעד קריב: צריך לזכור שלנו היה מאוד חשוב שהמצב המיוחד, אין כניסה לתוקף – בשגרה, תכף נדבר על סעיף הדחיפות - של תקנות כי הממשלה החליטה.

גלעד קריב: בכל מקרה צריך או אישור ועדה אישור מליאה.

גלעד קריב: זה מה שהדריך אותנו במצב המיוחד.

גלעד קריב: שסתום אחד שנתנו לממשלה או כלי אחד שנתנו לממשלה זה אותו כלי שמאפשר לה להאריך את התקנות שבתוקף כדי שלא נימצא ללא שום הסדר.

גלעד קריב: הכלי השני הוא סעיף הדחיפות וכאן אני אומר לנציגות הממשלה שאנחנו – לפחות הוועדה הזאת – נהיה קשוחים מאוד בשימוש בסעיף הזה במצב מיוחד.

גלעד קריב: סעיף הדחיפות לא נועד לעקוף את ההסדר.

גלעד קריב: הוא באמת נועד לאפשר במצבים שיש בהם זיק של חירום להשתמש בסעיף הדחיפות מבלי להעביר את כולנו למצב חירום כדי לא לייצר את האינסנטיב הזה לעבור מיד למצב חירום.

גלעד קריב: תסביר את סעיף הדחיפות שעובד בשני המצבים.

גור בליי: סעיף הדחיפות הוא בעמוד 7, סעיף (4)(ד)(3).

גור בליי: בסופו של דבר אני מבין שההצעה שעומדת על הפרק היא שהוא יחול גם במצב הבריאותי המיוחד וגם במצב החירום.

גור בליי: הנוסח של סעיף הדחיפות, בסופו של דבר הוא זהה למה שהיה בהצעת החוק הממשלתית, שהוא שיפור יחסית למצב היום.

גור בליי: לנו היו כל מיני הצעות נוספות אבל בסופו של דבר בנוסח יושב ראש הוועדה כחלק מהפשרות וההבנות, הוא נשאר בנוסח הממשלתי ושוב אני אומר שהוא יותר טוב מכפי שהיה עד עכשיו.

גלעד קריב: יותר מכך.

גלעד קריב: אם יש יושבי ראש ועדות שלא עושים שימוש בכלים שהחוק מקנה להם, זה עניינם אבל לנו אין אלא את מה שיש בחוק.

גלעד קריב: בחוק תמיד עומדת האפשרות ליושב ראש ועדה, גם אם התקנות נכנסו לתוקף על ידי סעיף הדחיפות, לכנס למוחרת היום את הוועדה, לבטל את התקנות, לקצר את תוקפן.

גלעד קריב: יושב ראש שמאתר שימוש לא מוצדק בסעיף הדחיפות, כך צריך לנהוג.

גלעד קריב: צריך לקרוא לממשלה ולומר, חבריי, אני מאפס את העניין הזה מכיוון שהשתמשתם בסעיף הזה שלא כדין, אני מציע לחברי הוועדה או לבטל את התקנות או - כדי לא להותיר את הממשלה ללא מענה - קוצב לכם אותן לעוד 48 שעות ותביאו תקנות בדרך המלך.

גלעד קריב: חייבים להבין שפיקוח פרלמנטרי זה לא דיון תיאורטי.

גלעד קריב: פיקוח פרלמנטרי מחייב את הפרלמנטרים לפקח עם הכלים שיש להם.

גור בליי: אני אקריא את הנוסח למען הבהירות.

גור בליי: זה הנוסח הממשלתי.

גור בליי: (ד) במקום פסקה (3) יבוא: "(3) על אף האמור בפסקה (1), הממשלה רשאית להתקין תקנות שייכנסו לתוקף במועד מוקדם מהמועד האמור באותה פסקה ובלא אישור הוועדה של הכנסת כאמור בה, אם מתקיימות נסיבות מיוחדות של דחיפות – זה דבר שלא היה קודם - המחייבות כי תקנות מסוימות ייכנסו לתוקף במועד מוקדם יותר, והממשלה שוכנעה, מנימוקים מקצועיים שהציג בפניה משרד הבריאות, כי הכניסה לתוקף במועד מוקדם כאמור דרושה לשם מניעת הדבקה בנגיף הקורונה בקרב הציבור וצמצום התפשטותו, צמצום היקף התחלואה או הגנה על אוכלוסיות בסיכון.

גור בליי: (4) תקנות לפי פסקה (3) יוגשו לוועדה של הכנסת סמוך ככל האפשר לאחר פרסומן ברשומת בליווי דברי הסבר והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההחלטה להתקינן, בפירוט הנסיבות המיוחדות של הדחיפות שחייבו את כניסתן לתוקף של התקנות במועד מוקדם יותר.

גור בליי: לעניין אישור של תקנות כאמור חולו הוראות פסקאות (2)(ב) עד (ה)".

גלעד קריב: האם הוראות (2)(ב) עד (ה) כוללות א המנגנון החדש שלנו במצב מיוחד?

גור בליי: אתה כאן בסיטואציה של אישור בדיעבד.

גלעד קריב: כמה זמן עומד לזכותי?

גור בליי: בסיטואציה הזאת אתה במצב הבריאותי המיוחד.

גור בליי: כמו במצב בריאותי מיוחד.

גור בליי: סליחה.

גור בליי: במצב החירום.

גור בליי: זה מחזיר אותך למוד של מצב החירום כי אתה בסיטואציה של אישור בדיעבד.

גלעד קריב: מה שעומד לרשותי זה ביטול או צמצום תוקף.

גור בליי: נכון.

גור בליי: יש לך 7 ימים או 14 ימים.

זאב בנימין בגין: אתה קראת וזה מה שכתוב בסעיף שמקצרים אם קיימות נסיבות.

זאב בנימין בגין: הביטוי הזה הוא אובייקטיבי.

זאב בנימין בגין: אנחנו לא יודעים מי קובע אם קיימות.

זאב בנימין בגין: הממשלה סוברת שהן קיימות.

זאב בנימין בגין: אני מציע לעדן את הנוסח.

זאב בנימין בגין: אתה אומר אם קיימות, וזה כאילו אמרת אם ירד גשם או אפילו אם התחזית למחר היא שיהיה גשם, אבל זה לא אובייקטיבי.

זאב בנימין בגין: אני מציע לומר אם מצאה הממשלה שקיימות או אם חשבה או אם סברה או אם קבעה.

גלעד קריב: אבל אז אנחנו מפחיתים את כוחה של הוועדה לבוא ולומר לממשלה עם כל הכבוד, בסדר, את חשבת שכן ולכן זה נכנס לדחיפות, אבל אנחנו באים ואומרים לכם, עם כל הכבוד, שאין כאן כל הצדקה לדחיפות.

זאב בנימין בגין: הם ראו בזה דחיפות אבל אנחנו חושבים שאין בזה דחיפות.

זאב בנימין בגין: אובייקטיבית זה לא המצב.

גור בליי: אבל הסיטואציה ברגע שהניסוח הוא ניסוח אובייקטיבי, זה דווקא נותן יותר כוח לוועדה כי הוועדה יכולה להגיד שאנחנו חושבים כעניין אובייקטיבי שלא מתקיימת כאן דחיפות.

גור בליי: ככל שאתה שם יותר דגש על מה שמוצאת הממשלה, יכולת ההתערבות שלנו היא יותר נמוכה.

גלעד קריב: הממשלה קבעה שבאמת יש דחיפות אבל אנחנו רוצים לבוא ולומר לממשלה שלא השתמשתם, בצדק, בסעיף הדחיפות.

זאב בנימין בגין: מישהו קבע שיש דחיפות.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, יש לי כאן עוד שאלה.

גבי לסקי: סעיף הדחיפות לא זהה להגדרה של כניסה לתוקף של סעיף 2.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: צריך להבין למה זאת לא אותה הגדרה.

גלעד קריב: ההגדרה בסעיף 2, היא ההגדרה שמכניסה אותנו בשערי המצב המיוחד ומצב החירום.

גלעד קריב: כאן ההגדרה היא כבר בתוך מצב החירום או המצב המיוחד עם הצדקה לדחיפות.

גבי לסקי: הם אומרים לי כאן צמצום התפשטות או צמצום היקף התחלואה.

גבי לסקי: זה פחות ממצב החירום.

גלעד קריב: זה אמור להיות פחות.

גבי לסקי: פחות ממצב החירום.

גלעד קריב: ממצב החירום?

גלעד קריב: אני מבין.

גלעד קריב: אני רוצה להסביר את הסיטואציה.

גלעד קריב: כאן ה-אומיקרון נתן לנו דוגמה מצוינת.

גלעד קריב: אם יש לממשלה הצדקות לעבור למצב חירום, הממשלה צריכה לעבור למצב חירום.

גלעד קריב: הייתי אומר בדיון התיאורטי שאם הממשלה משוכנעת שהתקיימו הנסיבות שמצדיקות הכרזה על מצב חירום, אי הכרזה על מצב חירום אומר שהיא לא ממלאת את תפקידה כי היא לא מגיבה מספיק מהר והיא לא פועלת מספיק מהר.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים בסעיף הדחיפות להיות על אותה רמת הצדקה למשל של הפגיעה החמורה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: אם אתה במצב שיש חשש לפגיעה חמורה בבריאות הציבור, תעבור למצב חירום.

גלעד קריב: אני אתן דוגמה.

גלעד קריב: בסוגיית ה-אומיקרון - וכאן ה-אומיקרון דווקא תרם לנו להבנת השיח – הידיעות הממשיות עליו הגיעו ביום חמישי.

גלעד קריב: ביום ששי בבוקר ראש הממשלה כינס את הצוות הממשלתי לדיון ארוך של כמה שעות טובות במענה ל-אומיקרון ובסיומו הגיעו להחלטה לפיה כדי להישאר עם השגרה כאן במדינת ישראל, כל עוד אפשר, צריך לנקוט בפעולות דרסטיות אבל בתחום מאוד מאוד מסוים שהוא סגירת השמיים למדינות האדומות.

גלעד קריב: הצעד הדרסטי, הדרסטיות שלו לא הייתה בכלי כי הכלי הזה גם היום מתאים למצב המיוחד.

גלעד קריב: הדרסטיות הייתה בדחיפות.

גלעד קריב: לא היה אפשר בתחילת ה-אומיקרון לומר שעכשיו נניח שישה ימים בפני הוועדה, ידברו וילך למליאה אלא היה צריך תוך 24 שעות לנקוט בצעדים.

גלעד קריב: זאת בדיוק דוגמה קלאסית לסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: אם לא יהיה שימוש בסעיף הדחיפות, הממשלה באותו יום שישי הייתה מכריזה על מצב חירום, אם היינו בחוק הזה כי היא הייתה אומרת שהדרך היחידה שלה לנקוט בפעולות מהירות - לא רחבות אלא ממוקדות מאוד, לא משנות את כל האווירה – ושהיא צריכה לנקוט מהר מאוד בפעולה ממוקדת.

גלעד קריב: זה סעיף הדחיפות.

גלעד קריב: סעיף הדחיפות נועד לטפל במצב שבו אתה צריך לנקוט באותם כלים שעומדים לרשותך, רק במהירות יותר גדולה מכפי שהתקנות קובעות.

גלעד קריב: זה סעיף הדחיפות.

גלעד קריב: שוב, אני מזכיר, הוועדה יכולה בכל רגע נתון לומר לממשלה שהכנסתם את התקנות לתוקף אבל לדעתנו אין כאן הצדקה לדחיפות.

גלעד קריב: ועדה יותר תקיפה תאמר שהיא מבטלת וועדה יותר מתונה תאמר קחו 48 שעות ותביאו בבקשה תקנות לא בדחיפות.

גלעד קריב: אם יושב ראש בוחר לא לעשות שימוש בכלים העומדים לרשותו, זה יכול להיות.

גבי לסקי: זה ביוזמת הכנסת או שיש חובה להעביר את התקנות?

גור בליי: הן מגיעות לאישור בדיעבד.

גלעד קריב: חובה להניח אותן לאישור על שולחן הוועדה.

גור בליי: בסופו של דבר הן חייבות להיות מאושרות.

גלעד קריב: אין דבר הזה שהן לא מאושרות.

גור בליי: אבל בדיעבד.

גור בליי: אגב, כדאי עוד לחדד.

גור בליי: אני אמרתי שהפרמטר נשאר כמו בהצעת החוק הממשלתית אבל דבר משמעותי שכן ירד מחריג הדחיפות בעקבות דרישת הוועדה זה שהקלות ייכנסו באופן אוטומטי לחריג הדחיפות.

גור בליי: העמדה של הוועדה הייתה בהקשר הזה – זה עלה גם בדיונים קודמים - שהוועדה היא חלק מהתהליך הפרלמנטרי כעניין עקרוני, בין אם זאת הקלה או החמרה.

גור בליי: לא תמיד קל לומר מהי הקלה והרבה פעמים הקלה למגזר אחד היא הקלה למגזר אחר או היא החמרה למגזר אחר.

גור בליי: לכן הפן הזה לא נשאר בהצעת החוק הממשלתית אלא הוא ירד מחריג הדחיפות.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: מכובדיי, תכף נצא להפסקה במטרה להמשיך את ההתדיינות אבל בזה בעצם סיימנו את הדיון בין שני המצבים בכל הנגזרות.

גלעד קריב: עורך הדין זנדברג, ביקשת להעיר.

אייל זנדברג: כן.

אייל זנדברג: ממש בקצרה.

אייל זנדברג: אלה יותר הבהרות כי יצאתי לכמה דקות.

גור בליי: חלק אני הבהרתי לפרוטוקול.

אייל זנדברג: מניסיון העבר, אנחנו בונים כאן מודלים מורכבים ואחר כך הפרשנות שלהם מתחדדת רק במציאות.

אייל זנדברג: לעניין האישור של התקנות, אנחנו בונים כאן שרשרת בה אם הוועדה לא קיבלה החלטה, זה מגיע למליאה.

אייל זנדברג: הממשלה בינתיים – כשהיא מסתכלת סביב – יכולה להחליט שהיא מחליטה לא לקדם את התקנות.

גלעד קריב: היא יכולה למשוך את התקנות כמו בכל סיטואציה ולהביא במקומן תקנות חדשות בדרך המלך.

אייל זנדברג: אלה דברים שלפעמים נשמעים טריביאליים.

גלעד קריב: אם אינני טועה, בכל רגע נתון בחיי התקנות בבית הזה, מתקין התקנות יכול למשוך אותן.

גלעד קריב: כמו שהממשלה בכל רגע נתון יכולה למשוך הצעת חוק שלה.

אייל זנדברג: אני לא אומר את הדברים כמחלוקת.

אייל זנדברג: נקודה נוספת.

אייל זנדברג: במנגנון נקבע, ובצדק נקבע, שאם התקנות החדשות הנדונות באות להחליף או לתקן תקנות קיימות, המנגנון שגורם לכך שצריך להמתין עכשיו למליאה, מגיע מועד הפקיעה של הקיימות, הרי שהתוקף שלהן מוארך באופן אוטומטי.

אייל זנדברג: זה מה שנקבע.

אייל זנדברג: את המושג להחליפן, שנועדו להחליפן – שוב, מניסיון העבר של מושגים שנראים לנו כרגע פשוטים ואחר כך נכנסים לסיבוכים - נבהיר למה הכוונה כאן.

אייל זנדברג: ההחלפה הפשוטה היא כמובן שאתה מבטל את הדין הקודם ומייצר דין חדש.

אייל זנדברג: אתה בא להחליף אותם.

אייל זנדברג: אבל היו לנו נסיבות בהן הגענו למועד, צפינו את המועד הפוקע ואמרנו שמאותו יום, בלי לבטל את הקיים כי הרי הוא יפקע, אנחנו מתקינים תקנות חדשות.

אייל זנדברג: לפעמים אפילו היו מחליפים שמות של תקנות למרות שהמהות הייתה די דומה.

אייל זנדברג: כאן צריך לומר שנועדו להחליפן אם הכוונה למבחן מהותי.

גלעד קריב: ציין היועץ המשפטי שזה מבחן מהותי.

גור בליי: אני ציינתי שזה מבחן מהותי.

גור בליי: לכן, למען הבהירות, יש דרישה לפרסום ברשומות.

גור בליי: בשביל הבהירות הממשלה צריכה לפרסם ולומר שהיא מבקשת שהתקנות האלה יחליפו את אלה.

גור בליי: זה אמנם אוטומטי אבל כתוב שהממשלה תפרסם ברשומות הודעה על הארכת תוקפן של התקנות כאמור בפסקת משנה (4)(ב).

גור בליי: זה בדיוק כדי למנוע עמימות בעניין הזה.

אייל זנדברג: אם הממשלה, בחלוף אותו חלון הזמנים שיש לה, של ששת הימים או משהו דומה, יש לה מעט זמן לקבל את ההחלטה, הזמן חולף והגענו לשלב המליאה.

אייל זנדברג: אני חושב שהטקסט לא מטפל בזה.

אייל זנדברג: האם אז הממשלה יכולה גם לכאורה באיחור לומר שהיא רוצה באמצעות ועדת השלושה בכל זאת לאשר בתיקונים שהוועדה קבעה?

גלעד קריב: לא.

אייל זנדברג: זאת כדי לא לחכות שבוע.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: שהממשלה תמשוך את התקנות.

אייל זנדברג: זה לא מעכב מלהגיע למליאה אלא זה חוסך את הצורך בדיון במליאה.

גלעד קריב: שהיא לא בתוך ששת הימים?

אייל זנדברג: מקבלים את דין הוועדה.

אייל זנדברג: הוועדה אמרה שהיא לא הספיקה לבחון ולכן עברנו לשלב המליאה.

אייל זנדברג: זה קצת מסובך אבל אני מנסה לחשוב כי לכאורה זה חוסך את הדיון במליאה.

אייל זנדברג: אנחנו לא רוצים להגיע למליאה.

אייל זנדברג: אם הממשלה מאמצת את מה שהוועדה אומרת, זה בידיה.

אייל זנדברג: היא לא חייבת לעשות את זה.

גלעד קריב: אני מבין מה אתה אומר.

גלעד קריב: אנחנו חייבים איזושהי בהירות.

גלעד קריב: הממשלה צריכה את התמריץ שלה להתכנס ללוחות הזמנים.

גלעד קריב: כשהממשלה לא מקבלת בזמן של הוועדה את ההסכמה להתדיינות עם הוועדה, אז די, נגמר האירוע בוועדה, חזרנו למצב הראשוני.

גלעד קריב: אל תיצרו כאן עכשיו יצור כלאיים.

גלעד קריב: אם הממשלה לא קיבלה את מה שהוועדה אמרה, נגמר האירוע של הוועדה כולל ההערות.

גלעד קריב: זה יתמרץ את הממשלה לקבל את ההחלטות בזמן.

אייל זנדברג: דבר אחרון.

אייל זנדברג: כיוון שהאישור המותנה הזה שהוא באמת חריג ומוזר עכשיו יהפוך להיות הבסיס להליך בממשלה, הכוונה היא שהממשלה תקבל נוסח כתוב מהוועדה שאלה הם התנאים ולא אמירות כלליות.

אייל זנדברג: יהיה נוסח כתוב.

גלעד קריב: אם אנחנו מצביעים.

אייל זנדברג: זה תנאי.

אייל זנדברג: היום זה לא קיים.

גלעד קריב: כי הממשלה צריכה להחליט.

יעל כהן: בהמשך לשאלה של אייל.

יעל כהן: אולי כן צריך גם מבחינת הוועדה וגם מבחינת הממשלה, לטפל במצב שהיום החמישי והשישי הם בשבת או בחג.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: שישי-שבת לא יכול להיחשב.

יעל כהן: צריך לדייק את זה.

גור בליי: צריך לדייק את זה.

גלעד קריב: היום האחרון, אם היום החמישי והשישי של התקופה חל בשישי-שבת, אי אפשר להאריך כאן את התקופה בעוד יומיים.

יעל כהן: עד יום ראשון בשעה מסוימת.

גור בליי: השאלה אם אנחנו מחילים את זה גם על חמשת הימים וגם אל ששת הימים.

אייל זנדברג: הוודאות כאן מאוד מאוד חשובה להליכים, שלא ניכנס ללופ שלא ברור לנו אם התקנות בתוקף או לא בתוקף.

גלעד קריב: נראה לי סביר.

גלעד קריב: זה הגיוני.

גור בליי: אנחנו בעד.

גור בליי: אני חושב שנאמר את זה גם על חמשת הימים וגם על ששת הימים.

יעל כהן: על היום האחרון, גם על חמשת הימים.

גלעד קריב: תמצאו את הזמן לגבי שישי-שבת.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו ממשיכים הלאה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אנחנו התייחסנו לתקנות בין ועדת החוקה לבין ועדת הבריאות.

גור בליי: כן.

גור בליי: דיברנו על זה.

גלעד קריב: בבקשה התייחסות שלך לעניין התו הירוק.

גלעד קריב: סליחה אדוני היועץ המשפטי, אנחנו נשמע הערות קצרות של שני דוברים מן החוץ לעניין ההבחנה בין מיוחד לבין חירום.

גלעד קריב: ככל שההערות הן יותר כלליות, הם יחכו לסיום ההתדיינות שלנו בעוד כמה סעיפים שנותרו לנו.

גלעד קריב: דוקטור עמיר פוקס מהמכון הישראלי לדמוקרטיה, בבקשה אדוני.

עמיר פוקס: תודה אדוני.

עמיר פוקס: שתי הערות קצרצרות.

עמיר פוקס: הערה אחת היא לגבי סעיף (2) שעכשיו יהיה סעיף (3), הבחנה בין (1) ל-(2) של מצב בריאותי מיוחד ומצב חירום.

עמיר פוקס: לגבי מצב בריאותי מיוחד, התפשטות רחבה.

עמיר פוקס: אני זוכר שדובר על זה שהמצב המיוחד יהיה לפחות כמו המצב של היום ובמצב של היום כן יש התפשטות רחבה.

עמיר פוקס: זה נמחק.

עמיר פוקס: זאת אומרת, שהמצב של מצב בריאותי מיוחד, הרף שלו יהיה קצת יותר נמוך מאשר של מצב חירום קורונה שיש לנו היום ואני לא זוכר שזו הייתה הכוונה.

עמיר פוקס: שימו לב שזה מה שעושים.

עמיר פוקס: גור, זה נכון?

גור בליי: זה נכון שירד ההתפשטות הרחבה במצב הבריאותי המיוחד.

גור בליי: היא נותרה רק במצב החירום באחת מהחלופות.

גלעד קריב: אנחנו היינו צריכים לייצר כאן איזושהי הבחנה ולהחליט בכל מקום מה מושג השסתום שהוא מבחינתנו הדרמטי אחרי שנתיים שאנחנו במצב הזה.

גלעד קריב: מה קורה אם מחר אין התפשטות נרחבת של וריאנט אבל הווריאנט הזה, 80 אחוזים ממי שנדבק בו נכנס לטיפול נמרץ נשימתי.

גלעד קריב: אז מה הפקטור המרכזי?

גלעד קריב: הפקטור המרכזי הוא עוצמת הפגיעה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: למדנו משהו מהווריאנטים האלה במשך השנתיים האלה.

עמיר פוקס: אבל שימו לב שבמידה מסוימת ירדה של המילה שהיה לה רף יותר גבוה והכוונה הייתה לשמור על הרף של היום.

גלעד קריב: כן, אבל מנגד אני רוצה לומר שאנחנו קוהרנטים כאן מכיוון שכפי שאמרה חברת הכנסת לסקי לא די בזה שאתה תראה שארגז הכלים של המצב המיוחד מצמצם את ההתפשטות.

גלעד קריב: אתה צריך להראות שאתה צריך את הסמכויות האלה כדי לצמצם את הפגיעה בבריאות הציבור.

גלעד קריב: לכן נוצרה כאן קוהרנטיות בין שני חלקי המשוואה.

גלעד קריב: גם אם אתה יכול לנקוט המון צעדים שיצמצמו את התפשטות הנגיף, אבל אין כאן שום תועלת דרמטית לבריאות הציבור – אתה לא מפעיל את הסמכויות האלה.

עמיר פוקס: רק רציתי לוודא ששמנו לב לזה.

עמיר פוקס: זה לגבי סיעף (1).

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: שמנו לב.

עמיר פוקס: לגבי סעיף (2).

עמיר פוקס: כאן יש כאילו שתי חלופות.

גלעד קריב: נכון.

עמיר פוקס: חלופה אחת היא מגמת עלייה ניכרת בתחלואה בנגיף הקורונה והשנייה היא סיכון התפשטות רחבה של נגיף הקורונה ופגיעה חמורה בבריאות הציבור.

עמיר פוקס: לא ברור לי למה הפגיעה החמורה בבריאות הציבור לא מצטברת גם לחלופה הראשונה ולמה מספיק מגמת עלייה ניכרת בתחלואה בנגיף הקורונה.

עמיר פוקס: נכון שבסוף יש את המחייבים לנקוט וכולי, אבל זאת הגדרה טאוטולוגית.

עמיר פוקס: אפשר היה מהתחלה לכתוב רק שהממשלה צריכה.

גלעד קריב: אני חושב שלאור הסיפה זה רק סרבול לשוני אבל אפשר היה לכתוב את הסעיף ולומר ששוכנעה הממשלה כי יש מגמת עלייה ניכרת בתחלואה בנגיף הקורונה העלולה להוביל לפגיעה חמורה בבריאות הציבור או שיש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של נגיף הקורונה ולפגיעה חמורה בבריאות הציבור.

עמיר פוקס: אפשר היה לסדר את הפסיקים אחרת כדי שיהיה ברור.

גור בליי: פגיעה חמורה בבריאות הציבור ילך על שתי החלופות.

עמיר פוקס: לשים את הפסיק במקום אחר.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: תציע נוסח שממד של הפגיעה, הסיכון.

גלעד קריב: זה לא שהיא חייבת להתממש.

גלעד קריב: החשש מפני פגיעה חמורה בבריאות הציבור היא הכותרת כאן.

גלעד קריב: היה אפשר לדבר על כל ממדי ההתפשטות אבל אני לא רוצה ללכת כאן יותר מדי רחוק מהנוסח המקורי.

גלעד קריב: שער הכניסה הוא הפגיעה החמורה.

גלעד קריב: האיום.

עמיר פוקס: כרגע זה לא שם.

עמיר פוקס: כרגע זו אחת החלופות.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: נתקן.

גלעד קריב: תודה.

עמיר פוקס: תודה.

עמיר פוקס: זה הכול.

גלעד קריב: תודה דוקטור פוקס.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, בבקשה.

אורן פסטרנק: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אורן פסטרנק: אני רוצה קודם כל לספר לחברי הכנסת שאתמול יצאו אלפי אזרחים מאין ספור קבוצות וארגונים להפגין כנגד חוק הסמכויות, ספציפית כנגדו, מול ביתו של הורוביץ, בנט, בהבימה, בחיפה, בזיכרון וגם בכנסת היום.

אורן פסטרנק: כמו שידענו להפגין נגד ביבי שיזם את החוק, אנחנו יודעים להפגין בשיא הנחישות גם נגד פוליטיקאים מהשמאל, או הימין, זה לא משנה, גם כאלה שבעבר התבטאו נחרצות על הדיקטטוריות של החוק הזה כדוגמת שר הבריאות.

זאב בנימין בגין: זה נשמע כמו איום.

זאב בנימין בגין: אני יושב כאן וזה מה שאני שומע.

אורן פסטרנק: אני מדבר בצורה הכי מכבדת והכי לגיטימית.

זאב בנימין בגין: כן, אבל תשים לב שכך זה נשמע.

אורן פסטרנק: המחאה שלנו היא אידיאולוגית.

זאב בנימין בגין: עשה כרצונך, אבל שים לב שאנחנו כאן עושים כמיטב יכולתנו לטובת הציבור כולו על פי הבנתנו.

זאב בנימין בגין: אני מציע לנקוט כלפי הכנסת, חבריה ויועציה סגנון אחר.

זאב בנימין בגין: אני בדרך כלל לא מעיר ואתה יודע שאני חשוב שיש דברי טעם שאתה מביא לעתים קרובות אבל זה לא כדאי.

זאב בנימין בגין: עכשיו אנחנו יודעים שאלפי אנשים הפגינו ורבבות יפגינו.

אורן פסטרנק: זה חשוב.

זאב בנימין בגין: מה אני עושה עם הידיעה הזאת?

אורן פסטרנק: זה חשוב לדעת מה הציבור רוצה.

זאב בנימין בגין: אני מקבל הרבה ידיעות מה הציבור רוצה וזה אותו חלק של הציבור שרוצה להביא את דעתי בפניי, חלק דברים נכוחים וחלק גם דברים שאין להם שחר.

זאב בנימין בגין: בוא נתחיל, תביא את דבריך.

אורן פסטרנק: קודם כל, רק לענות במילה אחת לדבריך.

אורן פסטרנק: אנחנו מתנגדים לנאצות.

אורן פסטרנק: אני יודע שחלק מהחברים כאן בוועדה יכול להיות שהם קיבלו הודעות כאלה ואחרות.

אורן פסטרנק: זה לא מאתנו ואנחנו מתנגדים בכל תוקף לשליחה של נאצות או עשיית דימויים לא נכונים.

אורן פסטרנק: הצדק שלנו, הרצון שלנו והידע שלנו, שאנחנו ננצח בסופו של דבר במאבק הזה, זה בגלל שאנחנו מאמינים בצדקת דרכנו.

אורן פסטרנק: אנחנו לא צריכים שום פרובוקציה ואנחנו לא צריכים שום מילות תואר מעולמות תוכן אחרים.

אורן פסטרנק: ברשותך אני אמשיך בדבריי כי אני מבין שזמננו מוגבל.

אורן פסטרנק: המעבר בחוק הזה למצב חירום או רפואי מיוחד, בעצם מעביר סמכויות חקיקה מהכנסת לממשלה ומצמצם פיקוח פרלמנטרי בטענה של דחיפות.

אורן פסטרנק: אני נותן כאן ספוט להאיר על משהו מאוד ספציפי.

אורן פסטרנק: אומרים שצריך לקבל החלטות מהירות וצריך, בגלל הנגיף, לפעול מהר.

אורן פסטרנק: אי אפשר, חייבים שהממשלה תעשה את זה.

אורן פסטרנק: אני אומר, ואנחנו, לא מעט מאתנו - רק בחודש האחרון הגענו ל-500 אלף אנשים רק מדף הפייסבוק שלנו - אומרים שלא יתכן שבשל קושי קואליציוני כזה או אחר כשיש 61-60 חברי כנסת, ישנו כאן כרגע את שיטת המשטר.

אורן פסטרנק: כלומר, אנחנו מתנגדים לפגיעה בזכויות יסוד אבל אם אתם סבורים שחייבים ושאין מנוס מכך בגלל נגיף כזה או אחר – זה תפקידה של הכנסת.

אורן פסטרנק: כמו שהממשלה יודעת לעבוד מסביב לשעון ולהתקין תקנות במהירות, גם הכנסת יכולה לשבת מסביב לשעון, 120 חברי כנסת, והתהליך יהיה מהיר והתהליך יהיה דחוף אבל הכנסת תעשה את זה ולא הממשלה.

אורן פסטרנק: אני מחדד את דבריי.

אורן פסטרנק: כלומר, גם אם אתם טוענים שצריך לפגוע בזכויות יסוד.

אורן פסטרנק: והיה וגישתנו לא תתקבל וחברי הכנסת מעוניינים להרחיב את הפיקוח הפרלמנטרי כפי שהם טוענים – ואני מקשיב לדיונים שעות על גבי שעות לכל הדיונים, ואני לא אומר שאתם לא רוצים אלא אני אומר שאם זה מה שאתם רוצים – אם כבר, יש מצב חירום שאתם אומרים במצב שצריך להיות מצב חירום בנקודה ספציפית שאתם מגדירים, ולא להגדיר מצב רפואי מיוחד, כי אז זה אומר שכל השנה אין מצב שגרה.

אורן פסטרנק: אמרה כאן דוקטור פרייס שבין גל שלישי לרביעי, גם שם היה צריך מצב רפואי מיוחד.

אורן פסטרנק: כלומר, אין מצב שגרה.

אורן פסטרנק: אמר קודם היושב ראש שהוא גם מצפה שלא תמיד יהיה מצב רפואי מיוחד, שלא תמיד יהיה מצב חירום ושיהיה גם מצב שגרה.

אורן פסטרנק: אנחנו רואים שזה הולך ונעלם.

אורן פסטרנק: כשאנחנו שמים לחתול שמנת מול העיניים, הוא מלקק ושותה אותה.

אורן פסטרנק: גם אם יגיע וריאנט אלים חדש, אפשר לעשות חוק באותו רגע.

אורן פסטרנק: אתם כותבים חוק מסגרת.

אורן פסטרנק: חשוב שגם הציבור בבית יבין את זה אבל אני אומר את זה לחברי הכנסת.

אורן פסטרנק: נכון שזה רק חוק מסגרת שתקנות אחר כך יקבעו את ההגבלות מתוכו אבל החוק הזה הוא מושתת על קונספציה אפידמיולוגית שקרסה לפיה יש לייצר תנאים והגבלות שונים למחוסנים וללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: היום כבר ידוע שנתוני התחלואה של מחוסנים ולא מחוסנים דומים, גם במאומתים ולא רק בזה אלא בחולים קשים ובחולים קשים חדשים.

שמחה רוטמן: זה לא נכון.

שמחה רוטמן: זה פשוט לא נכון.

אורן פסטרנק: בבקשה, נמצאת בישיבה נציגת משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: אני מבקש ממנה להכחיש את דבריי.

גלעד קריב: היא לא תכחיש.

גלעד קריב: מר פסטרנק, אנחנו ניתן לך לדבר אבל אתה לא תבקש מנציגות משרד הבריאות.

אורן פסטרנק: אבל פנו אלי.

גלעד קריב: אדוני, דבר.

אורן פסטרנק: באתר משרד הבריאות יש נתונים.

אורן פסטרנק: כשמבקשים את המספר המוחלט, יש יותר חולים קשים מקרב המחוסנים מאשר המחוסנים.

אורן פסטרנק: אין 90 אחוזים מחוסנים במדינה.

אורן פסטרנק: זה שקר.

אורן פסטרנק: יושב ראש ועדת הבריאות אמר לי את זה בדיון בוועדת בריאות.

אורן פסטרנק: או שהוא לא בקי בנתונים או שמשרד הבריאות מעביר לו נתונים לא נכונים.

גלעד קריב: יושבת ראש ועדת הבריאות.

אורן פסטרנק: אנחנו יודעים שפרופסור זרקא אמר כאן בוועדת החוקה, בדיון לפני שבועיים-שלושה, שיש 4.8 מיליון מחוסנים ו-4.6 מיליון לא מחוסנים אלא אם כן אתם טוענים שהתחסנו בשלושת השבועות האחרונים כמה מיליונים ואם כן, שקפו לנו את הנתונים.

אורן פסטרנק: אני ביקשתי במסמך תחילת דצמבר את הנתונים ועד עכשיו משרד הבריאות לא העביר לי אותם.

גלעד קריב: עורך הדין פסטרנק, אתה מתבקש להתייחס לסוגיה שהיא היום על סדר יומנו והיא הערות לנוסח החוק.

גלעד קריב: כמובן אתה יכול להתנגד לכל חקיקת החוק וזה עשית, זה בסדר ורשמנו לפנינו את עמדתך.

גלעד קריב: אני מבקש לקבל, אם יש לך, התייחסות לנוסח החוק.

אורן פסטרנק: דבריי לא יהיו ארוכים.

גלעד קריב: בבקשה.

גלעד קריב: אנחנו מקשיבים להם בסבלנות רבה ובשום שכל.

אורן פסטרנק: נטען כאן בדיון – אני מתייחס לדברים – שרק האומיקרון, אין הבדל בין מחוסנים ללא מחוסנים ולכן אתם אומרים שצריך לייצר חוק מסגרת ואתם אומרים שיש לזה הצדקה אפידמיולוגית.

אורן פסטרנק: אנחנו אומרים, בבקשה.

אורן פסטרנק: יגיד גם היועץ המשפטי של הוועדה שזה מחויב המציאות.

אורן פסטרנק: זאת לא בקשה של פסטרנק.

אורן פסטרנק: אתם מחויבים להציג חוות דעת אפידמיולוגית שמראה את ההצדקה לכך.

אורן פסטרנק: כלומר, יבואו מדעני משרד הבריאות ויוכיחו לנו שהם מחזיקים בקונספציה שאומרת שכרגע צפוי להגיע גל אלים יותר כי המדענים שאנחנו מקבלים מהם את הנתונים מציגים את המידע לפיו הגל הבא אמנם יהיה יותר מדבק אך פחות אלים.

גלעד קריב: נהדר.

אורן פסטרנק: זאת הקונספציה שהם מחזיקים בה.

אורן פסטרנק: אם משרד הבריאות טוען שאמור להגיע גל אלים והוא רוצה להציג את הדברים, בבקשה.

אורן פסטרנק: גם אם כן, אמרנו קודם שתמיד אפשר בעתיד לחוקק את החוק ולא היום למפרע.

אורן פסטרנק: לשיטתנו הנתונים שאנחנו דורשים אותם ממשרד הבריאות יוכיחו שגם בדלתא לא הייתה הצדקה להבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

אורן פסטרנק: בגלל שכרגע זה תחת חיסיון ואני לא יכול לקבל את הנתונים, ומשרד הבריאות לא נותן לי אותם, אין לנו דרך להראות לכם חברי הכנסת.

אורן פסטרנק: אתם מעבירים את החוק הזה בלי לדרוש את המידע הזה ממשרד הבריאות.

אורן פסטרנק: כמו שהוכחנו באומיקרון שאין הבדל בין מחוסנים ללא מחוסנים בכל הפרמטרים.

אורן פסטרנק: אם ייתנו לנו את הנתונים נראה לכם שגם בדלתא אין הבדל ואז אין הצדקה לחוקק את החוק הזה.

אורן פסטרנק: אי אפשר לעבור לסדר היום ולהגיד, טוב, הוא אמר את הדברים, בואו נמשיך הלאה.

אורן פסטרנק: תבדקו, תחקרו, תבדקו את הנתונים.

אורן פסטרנק: זה מה שאני מציע לכם.

אורן פסטרנק: בכל מקרה, אני חושב שמשרד הבריאות צריך קצת בצניעות להתנצל על כך ש-4.6 מיליון לא מחוסנים, נשללו זכויותיהם כולל היום כשהם כבר יודעים את הנתונים ומדברים על זה בוועדה ורק אומרים אולי ב-1 בפברואר לא יאריכו את התקנות.

גלעד קריב: אדוני, תקשיב.

גלעד קריב: עכשיו אני מדבר.

גלעד קריב: בוועדה הזו, כשאני מתערב, עוצרים לרגע ומקשיבים.

גלעד קריב: אני אשמח מאוד לשמוע את הערותיך לגבי נוסח החוק.

גלעד קריב: ככל שאתה מבקש להתייחס לשאלת המשך הפעלתו של התו הירוק, אתה מוזמן להשתתף בדיון שיעסוק בתקנות התו הירוק.

גלעד קריב: אנחנו מקפידים לשמוע את דבריך החשובים.

גלעד קריב: אם יש הערות לעניין נוסח החוק, מעבר להתנגדות הכללית שלך להתקנתו ולהארכת תוקפו, שרשמנו לפנינו, אז אנא שתף אותנו בדקות הקרובות.

אורן פסטרנק: בסדר.

אורן פסטרנק: מקובל.

אורן פסטרנק: אני עוזב את הדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: חוק הסמכויות הוא לא רק דרכון ירוק.

אורן פסטרנק: בו נניח את זה רגע בצד.

אורן פסטרנק: אני שלחתי לכבוד היושב ראש 400 מחקרים שקבעו שכל ההגבלות – וכאן אתם יושבים ועושים חוק סמכויות ומהסמכויות האלה יקבעו הגבלות – לא משנה איזה הגבלות נקבעו – סגרים, בידודים, כל מה שאתם נותנים כסמכויות הממשלה – שום דבר מהכלים האלה, מארגז הכלים הזה, לא עזר בשביל לשנות את מצב התחלואה וזה כאשר לוקחים מדינות שכן השתמשו בכלים וכאלה שלא השתמשו.

אורן פסטרנק: יש 400 מחקרים.

אורן פסטרנק: כבוד היושב ראש יכול להעביר את זה גם לשאר חברי הכנסת כי אנחנו מצביעים על חוק שעובדתית 400 מחקרים טוענים שלא צריך את הסמכויות האלה.

אורן פסטרנק: אין לזה הצדקה אפידמיולוגית, בלי שום קשר לדרכון הירוק.

אורן פסטרנק: אני לא מדבר על המחוסנים ועל הלא מחוסנים.

אורן פסטרנק: עכשיו נקודתית לגבי סעיפים.

אורן פסטרנק: אם אתם כבר משנים את שיטת המשטר, צריך גם לוודא שתהיה שקיפות.

אורן פסטרנק: כלומר, ברגע שקובעים שמניחים תקנות על שולחן הוועדה או לא רק תקנות אלא הצעה לשינוי הכרזה על מצב כזה או אחר, אני מבקש, אני חושב שזה לגיטימי לבקש, שתקבעו סעיף שאומר שצריך לפרסם ברשומות.

אורן פסטרנק: אם צריך 7 ימים לפני להגיש את זה לוועדה, כאשר מגישים לוועדה, שתפורסם ברשומות הצעה לדבר הזה, אם זה לתקנות ואם זה לשינוי מצב.

אורן פסטרנק: מדוע?

אורן פסטרנק: כי הציבור צריך לדעת על כך ולא לגלות את התקנות, לקרוא אותן לראשונה כשהן רק נכנסות לתוקף.

אורן פסטרנק: מדוע?

אורן פסטרנק: כי יהיה פיקוח פרלמנטרי מצומצם, כי היכולת שלנו כציבור, אנחנו צריכים ללמוד את התקנות, אנחנו צריכים להכין חוות דעת, אנחנו צריכים להגיש נייר עמדה, אנחנו צריכים להתכונן לבג"ץ, אנחנו צריכים להגיש מכתב מיצוי הליכים.

אורן פסטרנק: בתקנות יש דבר שמתבטל, כל שבועיים מתבטל, ועד שאנחנו מגיעים לזה כבר אין טעם בבג"ץ.

אורן פסטרנק: אני מבקש, ואני חושב שהייעוץ המשפטי יכול לקבל את מה שאני אומר כאן וגם חברי הכנסת, שקיפות.

אורן פסטרנק: תאפשרו לנו לדעת את המידע.

אורן פסטרנק: מגישים את זה לשולחן הוועדה, אנחנו רוצים לדעת על כך, שזה יפורסם ברשומות לא כתקנה אלא כהצעה לתקנה.

זאב בנימין בגין: אתם יודעים.

זאב בנימין בגין: מגישים לוועדה, זה גלוי.

אורן פסטרנק: זה לא גלוי.

אורן פסטרנק: זה לא גלוי בשום מקום.

אורן פסטרנק: מי שרוצה להגיד לי שזה גלוי, שיסביר לי היכן זה גלוי כרגע.

גלעד קריב: אדוני, בבקשה להמשיך.

גלעד קריב: יש עוד חמש דקות.

אורן פסטרנק: לגבי מנגנון הארכה אוטומטית.

אורן פסטרנק: מדובר במנגנון מסוכן מאוד.

גור בליי: עורך דין פסטרנק, רק להתייחס.

גור בליי: רציתי לציין שכאשר הצעות תקנות נשלחות לוועדה ונקבעות לסדר היום, הן מפורסמות באתר הוועדה.

אורן פסטרנק: ברגע שאתם קובעים את הדיון.

אורן פסטרנק: מה שאני אמרתי זה שברגע שהגישו את זה, ביום שהגישו את זה, זה צריך להיות מפורסם.

אורן פסטרנק: אין סיבה להסתרה אלא אם כן תגידו לי שיש סיבה להסתיר.

אורן פסטרנק: אני עובר למנגנון הארכה אוטומטי - אני מניח שהחברים מבינים למה אני מתכוון – בו במקרה שהוועדה לא אישרה את המצב או את מצב החירום או את התקנות, זה עובר למליאה ועד שהמליאה תצביע, יש הארכה אוטומטית.

אורן פסטרנק: צריך לשים זרקור אדיר על הסעיף הזה.

אורן פסטרנק: הסעיף הזה בעצם מעקר את הפיקוח של יושב ראש הוועדה ושל חברי הוועדה ומשאיר אותם מה שנקרא חשופים בקרב ללא נשק.

אורן פסטרנק: כמובן שזה דימוי.

אורן פסטרנק: אנחנו מדברים על הנשק הפרלמנטרי של חברי הוועדה מול הממשלה לבוא ולומר שאין כזה דבר ואם אנחנו לא אישרנו תוך שבוע ימים או תוך הזמן שקבעתם את התקנות - הן לא בתוקף.

אורן פסטרנק: זה עובר לאישור המליאה?

אורן פסטרנק: אין שום בעיה, אבל תכנסו את המליאה תוך 3 דקות מרגע שזה פג.

אורן פסטרנק: לא צריך לחכות שבוע.

אורן פסטרנק: אז שלא יהלכו עלינו אימים שהנגיף יתקוף.

אורן פסטרנק: כנסו את הכנסת, איך שעובר ה-טיימינג, כנסו אותה ותצביעו.

אורן פסטרנק: לא להלך אימים.

אורן פסטרנק: להגיד לציבור את האמת.

אורן פסטרנק: מדובר כאן במנגנון שנותן לממשלה כוח אדיר ומשאיר את הכנסת ללא יכולת.

אורן פסטרנק: סוג האיום שהיושב ראש יכול לבוא לממשלה ולהגיד לה, חברים, זה נגמר, היום בערב זה מתבטל ואז או שאתם מגיעים אתי לנוסח מוסכם או שזה נופל.

אורן פסטרנק: הדבר הראוי שיקרה הוא שיהיה פיקוח פרלמנטרי מלא, שהוועדה יכולה לשנות סעיפים ושיש מספיק זמן.

אורן פסטרנק: אני חוזר לנקודה הסופית והמכרעת.

אורן פסטרנק: מדינת ישראל צריכה לחזור ולהתנהל בצורה דמוקרטית.

אורן פסטרנק: אנחנו לא מתעלמים מקיומם של נגיפים.

אורן פסטרנק: אנחנו לא אומרים שלא יכול להיות מצב שבו צריך לפעול במהירות ואפילו אולי הממשלה תצטרך לפעול ולא הכנסת.

אורן פסטרנק: אבל החוק הזה מקבע כדבר שבשגרה באמצעות המושג הזה שנקרא מצב רפואי מיוחד, הוא מנרמל את מצב החירום.

אורן פסטרנק: כלומר, עכשיו גם בין גלים, גם בהם לא יהיה פיקוח פרלמנטרי.

אורן פסטרנק: אתם אולי מנסים.

אורן פסטרנק: אני לא אומר שכוונותיכם לא טובות ואני מפנה את דבריי גם לחבר הכנסת בגין.

אורן פסטרנק: אני לא אומר שיש כאן כוונת זדון של מישהו.

אורן פסטרנק: אני מדבר בצורה מאוד מאוד עניינית.

אורן פסטרנק: עזבו את הנאצות ודברים שאולי קיבלתם ב-סמס.

אורן פסטרנק: אנחנו מדברים עניינית.

אורן פסטרנק: תשמרו על הדמוקרטיה.

אורן פסטרנק: חבר הכנסת בגין, אני יודע שחשובה לו הדמוקרטיה.

אורן פסטרנק: אני יודע שהחברים כאן כן יושבים וכן רוצים לשמור עליה.

אורן פסטרנק: תבטלו את המצב הרפואי המיוחד ותשאירו מצב של שגרה ומצב חירום ולא להלך אימים כי אז ישר יקפצו לחירום.

אורן פסטרנק: לא.

אורן פסטרנק: תעצרו את הממשלה שלא תקפוץ ישר לחירום.

אורן פסטרנק: לא צריך להיות כל הזמן במצב חירום.

אורן פסטרנק: צריך לתת לכנסת לעבוד והכנסת יכולה לעבוד במהירות.

אורן פסטרנק: לא צריך לרחם על חברי הכנסת.

אורן פסטרנק: כמו שהשרים עובדים במהירות, גם חברי הכנסת יכולים לעבוד במהירות.

אורן פסטרנק: תודה רבה ותודה רבה לאזרחים שמפגינים אזרחות טובה לא באלימות, לא באלימות מילולית, מפגינים ומביעים את המחאה שלהם כנגד הפגיעה בדמוקרטיה.

אורן פסטרנק: תודה.

גלעד קריב: תודה עורך הדין פסטרנק גם על המאמץ האישי שלך.

גלעד קריב: אנחנו כאן בוועדה - ואני חושב שבבית בכלל - תמיד מברכים על ערנות ציבורית, על פעולה של החברה האזרחית, על מימוש זכות ההפגנה והמחאה, והכול בגבולות של אי אלימות.

גלעד קריב: בוודאי טוב שמתקיים שיח ציבורי ער.

גלעד קריב: אני מבקש להתייחס בקצרה לחלק מהדברים שאמרת.

גלעד קריב: אני לא מתכוון לפתוח כאן דיון.

גלעד קריב: חברי הכנסת בסופו של דבר שומעים ויממשו את זכותם להצביע.

גלעד קריב: כחבר כנסת שנבחר מטעם מפלגה מסוימת אני מאוד נזהר מטענה גורפת שאני מייצג את העם.

גלעד קריב: אני מייצג חלק מהעם.

גלעד קריב: בהגדרה אני לא מייצג את כל העם כי גם חבריי שנבחרו כאן באותה דרך שאני נבחרתי, משקפים עמדות שסותרות את עמדותיי, אז פשיטה שאני מייצג את העמדות של חלק מהעם.

גלעד קריב: מעולם לא הייתה לי היומרה, גם כשהייתי איש החברה האזרחית, לטעון שאני מייצג את העם ו-120 פרלמנטרים שעמדו לבחירות ונבחרו, הם לא מייצגים את העם.

גלעד קריב: העם בסופו של דבר, בשיטה שלנו, המקום שבו כל הדעות בציבור מיוצגות בדרך הטובה ביותר.

גלעד קריב: היא לא מושלמת כי בסופו של דבר זאת לא דמוקרטיה שכל דבר שואלים 9 מיליון אזרחים אבל המנגנון הטוב ביותר שקיים בידינו להבין איפה נמצא הציבור, הוא לגשת אל הפרלמנט שנציגיו נבחרו על ידי הציבור ולא שמו את עצמם כמייצגים של כל הציבור.

גלעד קריב: קיימת בינינו מחלוקת לגבי נקודת המוצא.

גלעד קריב: פשיטה שמי שחושב שאין צורך בחוק הזה בכלל, גם לא למצבי חירום, אז פשיטה שהוא לא מרוצה גם מהגדרת מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: הרי ממה נפשך?

גלעד קריב: אנשים חושבים שצריך להתמודד גם עם רגעי החירום בלי חוק.

גלעד קריב: אז בוודאי שהם חושבים שלא צריך חוק כדי להתמודד עם מצב שהוא לא חירום אבל הוא לא שגרה בריאותית רגילה.

גלעד קריב: אנשים – ואני משתייך אליהם ודומני שגם רוב חברי הוועדה משתייכים אליהם - שכן חושבים שאנחנו חווינו גם רגעים של חירום וגם רגעים של מציאות שונה משגרה בנושא הבריאותי, כן רואים את התועלת הגדולה ביצירת שתי המדרגות ויצירת מערכות שונות של כלים שעומדים לרשות הרשות המבצעת ומנגנונים שונים של עדכון פרלמנטרי.

גלעד קריב: זה בסדר, מותר שתהיה לנו כאן מחלוקת.

גלעד קריב: דומני שאני יכול לומר בשם רוב חברי הוועדה כי היו כאן גם נציגי אופוזיציה שהתייחסו לעניין, אנחנו רואים ביצירת שתי המדרגות טיוב דרמטי גם של הפיקוח הפרלמנטרי, גם הטלת עוד משקולות על יכולת הרשות המבצעת לפגוע בחירויות יסוד וגם התקדמות טובה יותר שלנו למציאות שתאפשר לנו להתנהל בשגרה משפטית כאשר נגיע – ואני מקווה במהרה – לאותו מצב.

גלעד קריב: אני לא מקבל את העמדה שלך לגבי נרמול הפגיעה.

גלעד קריב: כשמנרמלים פגיעה לא מעבירים הצעת חוק ל-11 חודשים, לא מטילים בה כל כך הרבה מגבלות, לא מייצרים מנגנונים כל כך מורכבים לניהול המשבר הזה.

גלעד קריב: יש כאן הכול חוץ מנרמול המצב הנוכחי.

גלעד קריב: אם שמעת את כל הדיון, שמעת גם שכמה פעמים חזרנו ואמרנו שהמצב הזה איננו מצב שגרתי.

גלעד קריב: הדברים שאמרת בפתח הדברים, בעיניי משקפים טעות משפטית.

גלעד קריב: כאן כבר לא נמצאת מחלוקת בהשקפות.

גלעד קריב: במדינת ישראל, בשיטת המשטר הנוכחית, אפשר לצמצם זכויות יסוד באמצעות חקיקת משנה.

גלעד קריב: אני מפנה אותך לסעיף 8 בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו.

גלעד קריב: החוק הזה, בשום פרשנות סבירה שלו, לא קובע שפגיעה בזכויות יסוד נעשית רק באמצעות חקיקה ראשית.

גלעד קריב: היא כן קובעת שחקיקת המשנה שפוגעת בזכויות היסוד, מעבר לעובדה שהיא צריכה להיות מידתית, שהיא צריכה להיות לתכלית ראויה, שהיא צריכה להיעשות בהתאם לערכיה או לשקף את ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית, חקיקת משנה כזאת מחייבת הסמכה מפורשת בחוק.

גלעד קריב: אם יש דבר אחד שהחוק הזה עושה, הוא לא להותיר את סוגיית ההסמכה המפורשת עמומה.

גלעד קריב: גם המהלך שאתם מתנגדים אליו בנושא התו הירוק, ולגיטימי שיהיה לכם חשש שהעלאת התו הירוק לרמת חקיקה ראשית ולא הותרתו במסגרת פרשנות יצירתית דחוקה של החקיקה הראשית, אני מבין את החשש שלכם שזה מבליט את מקומו של הכלי הזה בארסנל הכלים.

גלעד קריב: אנחנו המחוקקים מעדיפים ללכת בדרך שהתווה חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ולבוא ולומר ששימוש בכלי שפוגע בזכויות יסוד בחקיקת משנה, מחייב הסמכה מפורשת בחוק וזה מה שאנחנו עושים כאן.

גלעד קריב: לכן הטענה שיש בדברים האלה משום שינוי שיטת המשטר, לא היא.

גלעד קריב: אתה מבקש לשנות את שיטת המשטר מכיוון שבשיטת המשטר שלנו באמצעות חקיקת משנה, בדבר שבשגרה, בלי שום קשר למצב החירום, חלק גדול מצמצום חירויות היסוד כאן נעשות בחקיקת משנה.

גלעד קריב: לכן המהלך הזה של התקנת החקיקה, ההגדרות והטיוב שלה, רק יותר מבצרת את העמידה שלנו בתנאים שקבועים בשיטת המשטר הישראלי לצעדים של הרשות המבצעת שפוגעים בחירויות יסוד או יוצרים איזונים בין חירויות.

גלעד קריב: יש ויכוח בעניין התו הירוק.

גלעד קריב: הוויכוח הזה יתחדש בחדר הוועדה הזאת עם בקשת הממשלה להאריך את תקנות התו הירוק.

גלעד קריב: עומדת לפנינו בקשה לעשות את זה למשך שבוע, עד ה-1 בפברואר.

גלעד קריב: דומני שכבר הבקשה להאריך את התו הירוק רק בשבוע מעידה משהו על כוונות הממשלה למצות את הדיון.

גלעד קריב: זו תקופה הרבה יותר קצרה ממה שהממשלה נוהגת לבקש בעניין הזה.

גלעד קריב: אנחנו נדון בזה ככל הנראה מחר כדי להימצא בתוך ה-24 שעות.

גלעד קריב: אם היינו עם החוק החדש, זמננו היה יותר ארוך.

גלעד קריב: אני לא אוותר על סוגיית ההצדקה האפידמיולוגית שדרשתי בדיון מחר, אבל לנסות ולטעון שהחוק הזה, תכליתו לבסס הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים - זה פשוט לא מתכתב.

גלעד קריב: לא מתכתב עם החוק הזה הדברים שתלויים בהבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים.

גלעד קריב: הם מרכיב אחד גם בעניין הזה.

גלעד קריב: הוועדה דחתה את עמדת הממשלה שצריך להחמיר את תנאי התו הירוק בפוטנציאל שלהם כך שתתאפשר גם הפעלה של התו הירוק ללא מנגנון הבדיקות שעוקף את שאלת האחזקה בתעודת המחלים או המחוסן.

גלעד קריב: לכן הניסיון להעמיד את כל החוק הזה, המורכב והמשמעותי שבונה ארגז כלים מאוד מאוד רחב רק על שאלת התו הירוק, זה פשוט לא מתכתב.

גלעד קריב: זה לא מתכתב עם מאות שעות הדיונים בחוק הזה, עם עשרות דיונים שהתקיימו בחוק הזה,.

גלעד קריב: סוגיית התו הירוק היא סוגיה חשובה, היא סוגיה מרכזית והצגתה כחזות הכול פשוט לא נכונה.

גלעד קריב: במובן הזה אני מכבד את העמדות, אני מכבד את הנחישות, מכבד את ההתגייסות שלך ושל עמיתיך למאבק אזרחי.

גלעד קריב: אני מעודד אתכם להמשיך ככל שהדברים נעשים מתוך הכרה שלפחות התכלית שכולנו מכוונים אליה היא תכלית ראויה גם אם יש ויכוח על הכלים, על הצעדים וכולי.

גלעד קריב: אני מעודד אתכם להמשיך.

גלעד קריב: דומני שרוב חברי הוועדה, נראה את זה מחר בהצבעה, עמדתם שונה מעמדתך ואם אני מרשה לעצמי לשער, אני חושב שההצבעה לא תתחלק על פי קווים מסורתיים של קואליציה ואופוזיציה וגם בדבר הזה יש עדות היכן נמצא רוב הציבור כפי שהוא מיוצג בכנסת.

גלעד קריב: לא אומר יותר מזה.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן רוצה להתייחס.

גלעד קריב: תודה עורך הדין פסטרנק.

גלעד קריב: אתה כמובן מוזמן לדיון מחר, ככל שנקיים אותו, בעניין הארכת התו הירוק עד ה-1 בפברואר וזו כוונתנו.

שמחה רוטמן: יש לי שאלה.

שמחה רוטמן: יכול להיות שדנתם בזה כשלא הייתי ואני כן אשמח לחזור לנושא, לעניין ההכרזה.

שמחה רוטמן: מה קורה אם הכנסת לא מאשרת?

גלעד קריב: אז ההכרזה בטלה.

שמחה רוטמן: לא שהכנסת מצביעה לדחות אלא היא לא דנה.

גלעד קריב: ההכרזה בטלה.

גלעד קריב: יש שני שלבים של דיון פרלמנטרי, ועדה פלוס מליאה.

גלעד קריב: בהיעדר אישור, לרבות הכרזה ראשונה, זה החידוש.

גלעד קריב: זה שאנחנו כרגע במציאות ממשיכה, אני מאוד מקווה שבעוד כמה חודשים - - -

שמחה רוטמן: אני ממקד את השאלה שלי.

שמחה רוטמן: ועדת החוקה יכולה לאשר ואם היא מאשרת, הסיפור נגמר.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: אם ועדת החוקה לא מאשרת, זה עובר למליאה.

גלעד קריב: זה עובר למליאה והמליאה צריכה לאשר.

גור בליי: אתה מתכוון שלא לא מאשרת כהצבעה אלא במחדל.

גור בליי: לא עושה דבר.

שמחה רוטמן: אני חושש מסיטואציה כאשר היושב ראש בכלל לא מעלה את זה להצבעה.

שמחה רוטמן: הוא יודע שאם הוא יעלה את זה להצבעה, הוא יפסיד והוא לא מעלה את זה להצבעה.

שמחה רוטמן: בסופו של דבר נתנו ליושב ראש הכנסת, בעצם העובדה שהוא לא מעלה להצבעה - - -

גלעד קריב: החוק קובע.

גלעד קריב: גם יושב ראש הכנסת כפוף לחוקי הכנסת.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: , הוא לא.

גלעד קריב: מה זה לא?

גלעד קריב: כתוב כאן שתוך שישה ימים יושב ראש הכנסת צריך להניח את זה על שולחן הכנסת.

שמחה רוטמן: ומה קורה אם הוא לא עושה את זה?

גלעד קריב: הולכים לבג"ץ.

גלעד קריב: יש יושבי ראש ועדות שליבם קצת גס בהערות בג"ץ.

גור בליי: חבר הכנסת רוטמן, יש כאן שני מצבים.

גור בליי: כאשר מדובר בהכרזה מקורית, זאת אומרת שאנחנו בסעיף 2(ג)(3).

גור בליי: סעיף 2 אומר ש"לא קיבלה ועדת החוקה החלטה עד תום 7 ימים מהמועד שבהכרזה, יביא יושב ראש הכנסת את ההכרזה בהקדם האפשרי, לכל המאוחר עד תום 7 ימים מהמועד האחרון לקבלת להחלטת הוועדה".

גור בליי: "החליטה ועדת החוקה לא לאשר את ההכרזה" וכולי.

שמחה רוטמן: זה פוקע.

גור בליי: "החליטה הכנסת כאמור או לא קיבלה החלטה בעניין עד המועד האחרון להחלטתה כאמור בסעיף קטן (ג)(2) - יפקע תוקפה של ההכרזה".

גור בליי: זה במצב של מקורית.

גור בליי: אותו דבר בעמוד הבא, אם תשים לב, לגבי הארכות.

שמחה רוטמן: אתה אומר נלך לבג"ץ.

שמחה רוטמן: אני לא יודע מי הגורם המוסמך עם זכות עמידה במצב כזה להגיש בג"ץ.

שמחה רוטמן: אני בטח לא הייתי רוצה להשאיר חור כזה לבג"ץ.

שמחה רוטמן: אני אומר שאם זה עולה להצבעה וזה נופל, ברור שהכנסת מפילה את זה וזה בסדר גמור.

שמחה רוטמן: אני אומר שאם לא מעלים את זה להצבעה.

גור בליי: אם זה לא עולה להצבעה, תשים לב שהסעיף המקביל בהארכה הוא (ד)(4) - "לא קיבלה ועדת החוקה החלטה עד תום תקופת ההכרזה, יביא יושב ראש הכנסת את הבקשה האמורה להצבעה בכנסת בהקדם האפשרי, ולכל המאוחר עד תו שבעת ימים מיום תקופת ההכרזה וההכרזה תוארך עד תו9ם התקופה האמורה או עד למועד ההצבעה בכנסת, לפי המוקדם".

שמחה רוטמן: זה בהארכה.

גור בליי: לא.

גור בליי: בשני המצבים.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: לא נכון.

גור בליי: כן.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: כי בהארכה זה או תום תקופה או מועד ההצבעה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה גם שם וגם שם.

גור בליי: הקודמת מוארכת וזהו.

שמחה רוטמן: ואם הוא לא עשה הצבעה?

גלעד קריב: אז נופלת ההכרזה.

שמחה רוטמן: אנחנו נגיש הסתייגות.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: תגישו הסתייגות.

גלעד קריב: זה לא שחבר הכנסת רוטמן חושב שיש כאן לקונה אלא הוא לא אוהב את ההסדר שמוצע כאן.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אני אומר שאני לא אוהב את ההסדר שאם הכנסת בכלל לא דנה בגלל שהיושב ראש לא העלה את זה להצבעה, זה נופל.

שמחה רוטמן: אם זה עולה להצבעה ונופל, בסדר גמור.

שמחה רוטמן: הכנסת היא הריבון.

אייל זנדברג: למה זה ייחודי לנושא הזה?

אייל זנדברג: יש עוד עיסוקים בהם יש חקיקה חשובה.

שמחה רוטמן: בגלל שני דברים בהם סומכים על כך שבעלי התפקידים יקיימו את הדברים.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, אני רוצה להבהיר.

שמחה רוטמן: כי היה לנו הסדר כזה בעבר שאם זה לא עולה להצבעה, זה נכנס.

גלעד קריב: הצעת החוק משנה את ההסדר.

גור בליי: אפשר להציע אלטרנטיבות אבל אני אומר שלגבי ההארכה ההסדר נותר כפי שהיה.

גור בליי: אם הוועדה והמליאה לא עשו שום דבר, זה פוקע.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן מתייחס בצדק, וטוב שנחדד את זה כי באמת עשינו כאן שינוי מודע, ותקן אותי אדוני היועץ המשפטי אם אני טועה.

גלעד קריב: בחוק הקיים, לא בהצעת החוק הממשלתית, הייתה הבחנה בין הכרזה ראשונה לבין הארכות.

גלעד קריב: בהארכות נדרש אישור אקטיבי של הכנסת או בוועדה או במליאה.

גור בליי: נכון.

גלעד קריב: בהיעדר האישור האקטיבי, או בשלב הוועדה או במליאה, מתפוגגת ההכרזה הממשלתית.

גור בליי: אכן.

גלעד קריב: לעומת זאת, בהכרזה הראשונה בחוק הקיים תקופת ההכרזה הראשונה אמנם הייתה לוועדה ולמליאה הסמכות לבטל אותה באופן אקטיבי אבל אם הוועדה והמליאה בחרו בשב ואל תעשה, תקופת ההכרזה הראשונית מיצתה את ימיה.

גלעד קריב: במסגרת הליכי חיזוק הפיקוח הפרלמנטרי - זה דבר שאני דרשתי - אני דרשתי לוותר על הרעיון הזה שבו הממשלה יכולה להכניס את מדינת ישראל לתקופות חירום של 45 ימים או לתקופות חצי חירום של 90 ימים ואם הכנסת בוחרת בשב ואל תעשה, אנחנו חיים.

שמחה רוטמן: אני אומר שאם הכנסת בוחרת, זה משהו אחד.

שמחה רוטמן: הבעיה היא שנתת כאן לאדם אחד, יושב ראש הכנסת, את האפשרות למנוע מצב חירום.

גלעד קריב: זה אולי כבר ויכוח עקרוני ביני לבינך.

גלעד קריב: אני בכלל לא חושב שיכול להיות מצב - - -

שמחה רוטמן: אני כן חושב.

גלעד קריב: כאן מתקיים דיון איך מכניסים לחוק מנגנון למקרה שיושב ראש הכנסת מפר את החוק.

שמחה רוטמן: גלעד, זה לא עניין של מפר את החוק או לא.

שמחה רוטמן: בסופו של דבר הכנסת היא סוברנית לקבוע את סדר יומה ויושב ראש הכנסת הוא זה שקובע את סדר היום וכבר היו דברים מעולם.

גלעד קריב: תבהיר לי נקודה אחת.

גלעד קריב: כאשר חוק יסוד: הכנסת קובע ש-14 ימים אחרי תום מועד בחירות לכנסת צריך לכנס את הכנסת, זה עניין שבסוברניות של הכנסת.

שמחה רוטמן: לא.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: אבל תחשוב על סיטואציה - וכבר היו דברים מעולם – שיש לך ממשלת מעבר, יש לך יושב ראש כנסת שהוא לעומתי לממשלה מכל מיני סיבות שהן, נתת בידיים של אדם אחד, לא של הכנסת או של הוועדה - ואין ועדת חוקה בגלל שאנחנו בתקופת בחירות – אלא בידי יושב ראש הכנסת שיכול להיות אפילו מכהן בתפקידו מכוח השיוריות, נתת בידיו את האפשרות למנוע מצב חירום.

שמחה רוטמן: התוצאה של הדבר הזה, זה לא שלא ניכנס למצב חירום אלא שאנחנו נלך לפקודת בריאות העם או לתקנות שעת חירום ואת זה אני לא רוצה.

גלעד קריב: ההבדל היחיד ביני לבינך הוא שבתפיסת העולם שלך החלטה מן הסוג הזה היא לא בג"יצה ובתפיסת העולם המשטרית שלי הרשות השופטת מוסמכת לדון בהפרות חוק על ידי כל רשויות השלטון.

שמחה רוטמן: אני שמח שאמרת את זה כי עכשיו מאוד מאוד ברור על מה תהיה המחלוקת.

שמחה רוטמן: אני כן אומר לא לתת כוח בידיים של אדם אחד גם אם הוא שופט בג"ץ, בטח בלוחות הזמנים עליהם מדובר ובטח כאשר מדובר בסכנה אפידמיולוגית.

גלעד קריב: מכובדי, תגיש הסתייגות.

שמחה רוטמן: אני אגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר לך שדווקא מכיוון שמדובר בסכנה אפידמיולוגית, עומדת לממשלה – אנחנו הרי מדברים על סיטואציה של שב ואל תעשה כפול, ועדה פלוס מליאה.

שמחה רוטמן: אין ועדה כי אנחנו בתקופת בחירות.

גלעד קריב: רגע.

גלעד קריב: אתה מדבר על שב ואל תעשה של 14 ימים.

גלעד קריב: ב-14 הימים האלה יש מצב חירום וב-14 הימים האלה, אם לא פותרים את המציאות הזאת בה יושב ראש כנסת נוהג בניגוד לחוק הכנסת - - -

שמחה רוטמן: אתה תדע על זה רק בארבעת הימים האחרונים או בשלושת הימים האחרונים.

גלעד קריב: אז הממשלה, אכן, בצר לנו, במקום כזה שהרשות המחוקקת לא מכבדת את חוקיה עצמה, אנחנו לא ב-דד לוק, לממשלה יש את הכלים.

גור בליי: רק לחדד.

גור בליי: הסיטואציה עליה מדבר חבר הכנסת רוטמן היא רק בכנסת חדשה כי בכנסת, גם אחרי חוק פיזור, עדיין ועדת החוקה מתפקדת.

שמחה רוטמן: נכון.

גלעד קריב: חבר הכנסת רוטמן, הבנו.

גלעד קריב: יש לנו מחלוקת עניינית.

גלעד קריב: תגיש הסתייגות.

שמחה רוטמן: אין בעיה.

שמחה רוטמן: עוד נקודה שרציתי לשאול לגביה.

שמחה רוטמן: בסעיף (4)(ה), בסוף.

גור בליי: סליחה שאני קוטע אותך.

גור בליי: עוד דבר, להבהיר לפרוטוקול.

גור בליי: יש עוד מנגנון שיכול להיות בהקשר הזה למרות שזאת שאלה.

שמחה רוטמן: ניתן להכריז על מצב חירום חדש.

גור בליי: לא.

גור בליי: הוועדה המסדרת גם יכולה להסמיך ועדה מיוחדת לצורך העניין.

שמחה רוטמן: זה ויכוח אחר.

שמחה רוטמן: בסדר גמור.

שמחה רוטמן: לסעיף (4)(ה), האם לא כדאי להוסיף במפורש "ביטול תקנות כאמור, איננו מחייב אישור של הוועדה"?

גלעד קריב: הסיפור שהממשלה מבטלת תקנות.

שמחה רוטמן: כן.

שמחה רוטמן: שיהיה כתוב כי לכאורה תבטל את התקנות בהתאם אבל מה משטר האישור שיש לאותו ביטול תקנות כי לכאורה ביטול תקנות הוא כמו תיקון תקנות.

גלעד קריב: תבדקו את זה.

גלעד קריב: אני לא רוצה לייצר כאן תקדימים.

גלעד קריב: אני לא יודע אם הדבר הזה מופיע בחוקים אחרים לגבי ביטול תקנות ואם זה מצריך אישור ועדה.

שמחה רוטמן: גם אין חוקים אחרים לגבי תקנות שאפשר להכניס בהן שינויים.

גלעד קריב: אני יודע.

גלעד קריב: תבדקו.

גלעד קריב: הייעוץ המשפטי יחשוב אם יוצא שכרנו בהפסדו או בהפסדנו.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו עושים הפסקה.

גלעד קריב: אנחנו יושבים על הכיסא כבר שלוש שעות.

גלעד קריב: אנחנו עושים הפסקה ל-25 דקות גם כדי לנוח אבל גם כדי לראות איך סוגרים את הדיון סביב הבריאות וסביב הסוגיה של הקבינט ויום השבת.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו חוזרים לדיון ומאיצים את הקצב.

גלעד קריב: אני חושב שעברנו את הנושאים הגדולים.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, אנחנו מציגים כרגע את ההסדר לגבי התו הירוק ואחריו את ההסדרים לגבי האזור המוגבל.

גור בליי: שתי הבהרות לפרוטוקול.

גור בליי: הדברים שעלו בסעיפים שכבר דיברנו עם נציגי הממשלה.

גור בליי: ביקשו להבהיר לגבי הסטנדרט לעלייה למצב חירום, אם יש מגמת עלייה ניכרת בתחלואה בנגיף הקורונה, אמרנו שפגיעה בבריאות הציבור תהיה פגיעה משמעותית ולא פגיעה חמורה בבריאות הציבור.

גור בליי: לעומת זאת, אם זה סיכון ממשי להתפשטות רחבה, הוא יבוא לפגיעה חמורה.

גור בליי: דבר שני.

גור בליי: הייתה כאן הצעה לגבי מצב בריאותי מיוחד, שיביאו שבעה ימים לפני מועד פקיעתו ולא חמישה ימים לפני מועד פקיעתו.

גור בליי: זה שינוי נוסף.

גור בליי: לגבי הנושא של התו הירוק.

גור בליי: סעיף 8א בעמוד 12 להצעת החוק.

גור בליי: אני אקריא את כולו כי נעשו בו כל מיני שינויים.

גור בליי: "(א) הגבלת כניסה למקום ללא הצגת תוצאה שלילית בבדיקה, תעודת מחלים או תעודת מחוסן.

גור בליי: הממשלה רשאית מכוח סמכותה לפי סעיף 4, להתקין תקנות בעניינים כמפורט בפסקאות שלהלן ובתנאם המפורטים בהן, אם מצאה כי יש יסוד סביר להניח שקיים הבדל ברמות הסיכון בין מי שהציג תוצאה שלילית בבדיקה עדכנית שביצע, מי שהציג תעודת מחוסן או מי שהציג תעודת מחלים לבין מי שלא הציג אחד מהם:

גור בליי: חובת הגורם האחראי על המקום למנוע כניסה של אדם כאמור פסקת משנה (1) למקום שבו חלה ההגבלה.

גור בליי: לעניין זה –

גור בליי: "אדם" – לרבות עובד או לקוח.

גור בליי: סעיף קטן (ג) המקורי יורד, בו דובר על כך שאפשר יהיה למנוע כניסה על בסיס תוצאה שלילית ובמקום זה יש סעיף קטן (ג) חדש:

גור בליי: הגבלה לפי סעיף זה לא תחול על כניסה למקום שעיקר עיסוקו דרך קבע הוא במכירת מוצרים חיוניים או שניתנים בו דרך קבע שירותים חיוניים, כפי שייקבע בתקנות".

גור בליי: אני אסביר את התיקונים או השינויים.

גור בליי: ברישה הממשלה צריכה לבסס שיש יסוד סביר להניח – זה סוג של מבחן הסתברותי – שיש הבדל ברמת הסיכון בין מי שהוא מחוסן, מחלים או תוצאה שלילית לבין כל היתר.

גור בליי: זה תנאי להפעיל תו ירוק.

גור בליי: מותר להגביל כניסה.

גור בליי: כאן חשוב לנו להדגיש - יכול להיות עוד בנוסח – שמותר לפי ההסדר המוצע או להגיד שאתה יכול להיכנס, מחוסן, מחלים או תוצאה שלילית, ומותר, בסיטואציות מסוימות, להגיד שמותר להיכנס רק עם תוצאה שלילית.

גור בליי: זאת אומרת, גם מחלים וגם מחוסן יידרש לתוצאה שלילית.

שמחה רוטמן: זה רק מחלים או מחוסן בלי תוצאה שלילית.

גור בליי: בדיוק.

גור בליי: זה רק מחלים או מחוסן בלי תוצאה שלילית.

גור בליי: אי אפשר.

גור בליי: זאת ההצעה.

גור בליי: אחר כך יש את השיקולים הכלליים עליהם דובר.

גור בליי: יש התייחסות לזה שיהיה מימון ציבורי למי שמנוע חיסון ויש המלצה רפואית שלא יתחסן.

גור בליי: ואי אפשר לעשות תו ירוק על מקום שעיקר עיסוקו דרך קבע הוא במכירת מוצרים חיוניים או שניתנים בו דרך קבע שירותים חיוניים כפי שייקבע בתקנות.

גור בליי: זה אומר למשל בתי מרקחת, סופרמרקטים, חנויות אופטיקה.

גור בליי: , דברים מהסוג הזה.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, גם לי יש כמה דברים לומר.

שמחה רוטמן: הבנתי שהיה דיבור כשלא הייתי ואני אשמח לפתוח את הנושא.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: כבר דנו בזה ואנחנו מחכים לשמוע את עמדת הממשלה.

גלעד קריב: הממשלה היא זו שקובעת מה ההרכב אבל חייבים להשאיר לממשלה את היכולת לבוא ולומר שרק לגבי עניינים של שינויים, זה הצוות.

גלעד קריב: הממשלה גם יכולה להחליט שהסיפור הזה הוא כל כך דרמטי, שכל שינוי חוזר לממשלה.

גלעד קריב: זאת התנהלות פנימית של הממשלה.

גלעד קריב: אנחנו לא יכולים לחייב את הממשלה שעל כל שינוי קטן של תקנה שהוועדה מכניסה, צריך אישור ממשלה.

שמחה רוטמן: זה השיקול העיקרי.

גלעד קריב: השר אומר שהעניין הזה הוא עניין מז'ורי.

גלעד קריב: מכובדיי, לעניין התו הירוק, הערה לעניין הנוסח.

גלעד קריב: הנוסח ב-(ד) צריך להיות "שנמכרים בו דרך קבע או כעיסוק עיקרי".

גלעד קריב: זה במקום הנוסח שהיה פחות ברור.

גלעד קריב: יש כאן שני תנאים, גם דרך קבע וגם עיסוק עיקרי.

שמחה רוטמן: אלה שני תנאים מצטברים?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: יש בעיה שנולדה בתקופת התו הירוק, שלא רצו לסגור חנויות שמוכרות מוצרים חיוניים.

שמחה רוטמן: חנויות שלא מכרו קודם, התחילו למכור מוצרים חיוניים.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: ולכן כדי להגן על הרעיון של שירותים חיוניים, אומרים שיש שני תנאים.

גלעד קריב: ראשית, לא יכול להיות שפתאום אתה התחלת למכור אם עד היום לא מכרת, ושנית, זה לא יכול להיות שאתה מוכר אלפיים דברים ושניים מהם חיוניים.

גלעד קריב: אתה לא יכול להיות חנות צעצועים ועכשיו שמת מסכות ואלכוג'ל ואז הוא מוכר מוצרים חיוניים.

גלעד קריב: עיקר העיסוק.

גלעד קריב: ברור שאלה מונחי שסתום.

גלעד קריב: אם רוצים להגן על הרעיון ששירותים חיוניים נשארים פתוחים והתו הירוק לא חל, חייבים לתת לממשלה כלים לומר שיש כאן מניפולציה.

שמחה רוטמן: בסדר.

שמחה רוטמן: יש לי הערות לנושא התו הירוק.

שמחה רוטמן: אני חייב לומר שאני ממש לא אוהב את המלים יסוד סביר להניח כאשר מדובר על ממשלה.

שמחה רוטמן: הממשלה, לפני שהיא עושה תו ירוק, צריכה להיות משוכנעת שיש הבדל אפידמיולוגי.

שמחה רוטמן: בלי שהממשלה יודעת שיש הבדל אפידמיולוגי, אין יסוד סביר לתו ירוק, אתם צריכים לדעת שיש הבדל בין מחוסנים, למחלימים, לנבדקים.

שמחה רוטמן: יסוד סביר להניח, זה הכול.

שמחה רוטמן: זה תמיד וזה מונח מאוד מאוד רחב.

שמחה רוטמן: יכול להיות ששוכנע זה קצת חזק מדי.

שמחה רוטמן: כמו שאני אומר, הנה, עכשיו אנחנו מחכים לראות נתונים.

שמחה רוטמן: אל תשכח שיש הבדל ברמת הסיכון.

שמחה רוטמן: לכאורה הבדל ברמת הסיכון, היה לנו בחלק מהפעמים שזה היה 0.4 ופעם היה 1.

שמחה רוטמן: כלומר, שניהם היו מקרים מאוד מאוד נדירים אלא שיש הבדל במשהו.

שמחה רוטמן: תמיד יהיה הבדל קטן כלשהו.

שמחה רוטמן: גם במציאות, כאשר מביאים נתון שמשוכנעים בו, ההבדלים לפעמים מאוד קטנים.

שמחה רוטמן: אתה עושה יסוד סביר להניח, יכול להיות שהנתונים יראו שאין הבדל ויאמרו שיש יסוד סביר להניח שאולי יש הבדל.

גלעד קריב: יש לך הצעה אחרת לניסוח?

שמחה רוטמן: אני אומר שוכנעה שיש הבדל ברמות הסיכון.

גלעד קריב: שוכנעה, השאלה אם זה לא מטיל נטל דרמטי מדי.

שמחה רוטמן: או לחילופין, בוא נחליף את ההבדל ברמות הסיכון.

שמחה רוטמן: תכתוב הבדל משמעותי ברמות הסיכון.

שמחה רוטמן: הבדל ברמות הסיכון זה גם בין 0.9 ל-100 אלף ל-1 ל-100 אלף.

שמחה רוטמן: זה הבדל משמעותי.

שמחה רוטמן: מספרית הוא נורא קטן.

שמחה רוטמן: אני הייתי רוצה לומר ששוכנעה שיש הבדל ברמות הסיכון.

אסתי ורהפטיג: המצבים שאנחנו צריכים לקבוע את ההגבלות האלה, זה הרבה פעמים מצבים בהם אנחנו בתחילתו של וריאנט חדש, כמו שהיה לנו בהתחלה כאשר עדיין לא ידענו מה ההבדלים.

גלעד קריב: כאשר יש חשש שקיים הבדל.

שמחה רוטמן: אם זה חשש - יש הבדל משמעותי ברמת הסיכון.

שמחה רוטמן: אנחנו נמצאים בסיטואציה.

שמחה רוטמן: אני זוכר שהביאו לנו את זה חבר'ה שחזרו מחוץ לארץ.

שמחה רוטמן: שאלנו מה ההבדלים בין מחוסן ללא מחוסן למי שחוזר מחוץ לארץ לעניין זן ה-אומיקרון.

שמחה רוטמן: הם אמרו שזה יוצא 0.5 וזה יוצא 0.8.

שמחה רוטמן: זאת סיבה להחיל תו ירוק על כל בעלי העסקים ולהכניס אותנו למשטר כזה?

שמחה רוטמן: ההבדל בין 0.5 ל-0.8?

שמחה רוטמן: לא יודע.

שמחה רוטמן: אם זה פי 2 סיכוי או פי 3 סיכוי שאדם חולה, זה משהו אחר.

שמחה רוטמן: שוב, אם זה יסוד סביר וחשש, אני מבין שצריך להיות יסוד סביר וחשש להבדל משמעותי ברמת הסיכון או שוכנע שיש הבדל ברמתך הסיכון.

שמחה רוטמן: כלומר, אפשר את שתי הרמות האלו.

שמחה רוטמן: שנית.

שמחה רוטמן: ברמת הסיכון, לא כתוב סיכון ממה.

שמחה רוטמן: האם זה ברמת הסיכון למחלה או ברמת הסיכון להדבקה או להידבקות.

גלעד קריב: ההערה הראשונה שלך, אני חושב שהיא הערה נכונה.

גלעד קריב: אם הקלנו בסבירות של הידיעה, אז בואו נכתוב הבדל משמעותי.

גלעד קריב: הכול אלה מונחי שסתום.

גלעד קריב: גם אתם לא תבואו על הבדל מינורי.

גור בליי: היה יסוד סביר להניח.

גלעד קריב: להבדל משמעותי.

גלעד קריב: בסדר, גם לתקף את העניין של החשש.

גלעד קריב: לגבי העניין השני, כאן זאת כוונה מכוון.

גלעד קריב: הסיכון יכול להגיע בתרחישי קורונה שונים ממקומות שונים.

גלעד קריב: יכולה להיות סיטואציה של סיכון להידבקות מוגברת, יכול להיות סיכון להדבקה מוגברת וגם יכול להיות סיכון שמי שנדבק בווריאנט הזה והוא לא מחוסן, הוא מגיע מהר מאוד לתחלואה קשה.

גלעד קריב: לכן באים ואומרים שבגלל החשש לאיתנות המערכת ולהתמודדות עם הגל, אנחנו באים ואומרים שמקטינים את הסיכון של אנשים שיכולים לחלות בתחלואה קשה.

שמחה רוטמן: אני מבין את הרציונל.

גלעד קריב: מה שלא נמצא תחת הסיכון, זה לעשות את זה רק כדי לעודד חיסונים.

גלעד קריב: את זה צריך לומר.

גלעד קריב: זה לא סיכון.

שמחה רוטמן: אני אגיד את עמדתי העקרונית.

שמחה רוטמן: יכול ל היות שלא נסכים ויכול להיות שכן נסכים, אבל עמדתי העקרונית היא כזאת: תו ירוק בעיניי הוא לגיטימי רק כאשר מדובר בחשש להדביק אחרים.

שמחה רוטמן: חשש שבן אדם יידבק או חשש שבן אדם יהיה חולה קשה, כל בן אדם שיעשה לעצמו את החשבון.

שמחה רוטמן: שוב, בסיטואציית ה-אומיקרון שיש לנו עכשיו, לכאורה ההבדל המרכזי שיש בין מחוסנים ללא מחוסנים הוא לעניין מחלה קשה.

שמחה רוטמן: אני מסכים שבמצבים מסוימים זה יכול להגיע קריסה שלש מערכת הבריאות או דברים כאלה.

שמחה רוטמן: לדעתי צריך להתמודד עם זה במישור אחר ולא במישור התו הירוק ויכול להיות שצריך לחשוב על זה.

שמחה רוטמן: אני כן אומר שברמות הסיכון, אני הייתי מוסיף כאן להידבק ולהדביק.

שמחה רוטמן: את הנושא של מחלה קשה לא הייתי משאיר בתו הירוק וזאת משתי סיבות.

שמחה רוטמן: בסופו של דבר אנחנו גם עושים בדיקות ואם בן אדם מסתובב ברחוב ועושה בדיקה, אנחנו יודעים שלבדיקה יש איזשהו פורס נגטיב.

שמחה רוטמן: זה מצמצם אבל אולי זה לא מצמצם מספיק את הסיכון למחלה קשה.

שמחה רוטמן: כדי להידבק ולהדביק, אנחנו כן יודעים, לפחות בנתונים שיש בידינו, שבדיקה מקטינה את הסיכון שאתה מדביק אחרים גם אם היא לא אומרת שאתה נקי.

שמחה רוטמן: יכול להיות שאתה חולה קורונה אבל אתה לא מדביק אחרים ולכן אתה תצא שלילי באנטיגן.

שמחה רוטמן: זאת הערה שהייתי שמח שהיא תיכנס.

שמחה רוטמן: בכל הנוגע להבדל ברמות סיכון, אני שמח שקיבלת את טענתי.

גלעד קריב: אני אמליץ לקבל את בקשת חבר הכנסת רוטמן.

גלעד קריב: אני חושב שממילא לשם אנחנו מכוונים.

גלעד קריב: לגבי העניין השני, חבר הכנסת רוטמן, אני אומר שוב שיש הבדל בין החקיקה הראשית לבין התקנות.

גלעד קריב: לא כל מה שאפשרי על פי החקיקה הראשית אנחנו נסכים לו במסגרת התקנות.

גלעד קריב: התפקיד שלנו הוא מצד אחד להגביל את מרחב הפעולה של הרשות המבצעת אבל מצד שני לא מוכרחים כל הזמן לחזור לתיקוני חקיקה.

שמחה רוטמן: יכול להיות.

שמחה רוטמן: אני מקבל את מה שאתה אומר.

שמחה רוטמן: הייתי ממליץ שכן יירשם שלעניין סעיף זה, סיכון, לא הכוונה לעצם העובדה שבן אדם לא מחוסן.

גלעד קריב: אין שום דרך פרשנית סבירה כאשר מדובר על סיכון בריאותי לגזור זזה שאתה מפעיל את הכלי כדי לעודד חיסונים.

גלעד קריב: זה פשוט לא מסתדר בעברית.

גלעד קריב: אני אומר את זה לפרוטוקול וזה לא יקרה כאן.

גלעד קריב: מקובל עלי שיש גם רווח צד מפעולה.

גלעד קריב: עידוד חיסונים בעיניי הוא לא דבר מגונה אבל זאת לא יכולה להיות התכלית היחידה לשמה מגבילים חירויות.

גלעד קריב: הוועדה הזאת גילתה את דעתה בנושא הזה גם מהאופוזיציה וגם מהקואליציה.

גבי לסקי: כבוד היושב ראש, יש לי גם כמה הערות.

גבי לסקי: הניסוח של סעיף 8א(א), לא נחה דעתי.

גבי לסקי: יסוד סביר להניח שיש הבדל בין רמות הסיכון, זה לא מספיק.

גלעד קריב: ומה אם יש חשש?

גלעד קריב: התחיל וריאנט חדש ויש חשש.

גלעד קריב: הוא לא מופרך.

גלעד קריב: זה לא שמישהו הגה אותו.

גלעד קריב: יש סימנים והם עדיין סימנים.

גלעד קריב: אי אפשר בהתחלה להפעיל את זה כשיש חשש?

גבי לסקי: בשלב הראשון אתה לא יודע אם החיסון עובד או לא עובד או אם תעודת המחלים עובדת או לא.

גבי לסקי: לעשות את המגבלות רק לסוג אחד של אנשים?

גבי לסקי: הספק עובד בשביל כולם ולא רק בשביל האנשים האלה.

אסתי ורהפטיג: אילנה יכולה להסביר אבל כשאין לנו עדיין קבוצה מספרית, אנחנו יודעים שהיא מוגנת יותר אחרי שכבר נחשפה לאומיקרון.

אסתי ורהפטיג: יש בסיס מדעי גם כשעוד אין לנו קבוצה וכשיש את הקבוצה, אפשר לבדוק אם זה עדיין מתקיים או לא, אבל גם כשעוד אין אותה, חייבים שתהיה אפשרות בגלל הבסיס המדעי הזה.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שבעיניי אלה שיקולים ברמת התקנות.

גלעד קריב: שיבואו ויציגו למה החשש שלהם הוא כל כך דרמטי והוא תופס על עניין מחוסנים ולא מחוסנים ולא על עניין אחר.

גבי לסקי: למה יכול להיות רק יסוד סביר?

גבי לסקי: זה צריך להיות חשש.

שמחה רוטמן: לכן אני אומר שאם אנחנו מוסיפים את המילה הבדל משמעותי ברמות הסיכון, אנחנו מאזנים בצד השני כי יסוד סביר, כי מתחילת ה-דלתא, אני אומר את זה הכי ברור על השולחן.

גלעד קריב: מבחינה לשונית מה שאתם מבקשים זה להחמיר מעט את הרף בחקיקה הראשית.

גלעד קריב: זה יכול להיות או הבדל משמעתי או במקום יסוד סביר יהיה יסוד ממשי.

גלעד קריב: זה לא משנה.

גלעד קריב: מה שברור כאן שעלינו חצי מדרגה לפני שמפעילים תו ירוק.

גלעד קריב: תראו לנו לא רק איזשהו חשד בעלמה.

גבי לסקי: אני לא יודעת אם נושא התו הירוק צריך להיות בחקיקה.

גבי לסקי: יש לי סימני שאלה.

גבי לסקי: זה מופעל כרגע ללא חקיקה.

שמחה רוטמן: והיה לך טוב?

גבי לסקי: לא, אבל הצד השני הוא לא לאפשר את זה בחקיקה.

גבי לסקי: יש לי שאלות ספציפית לגבי ההגבלות גם למוסדות חינוך ולכל מה שקשור נניח בסעיף 10(ג), האם התקנות של הגבלה עם תו ירוק חלות גם על מרכזי חירום לילדים ונוער בסיכון.

גבי לסקי: אתם מכניסים עכשיו מושג חדש שלא היה בחקיקה.

גלעד קריב: הם לא מכניסים מושג חדש.

גלעד קריב: המושג הזה מלווה אותנו כבר שנה וחצי.

גבי לסקי: אבל הוא לא היה בחקיקה.

גלעד קריב: מה זה הוא לא היה בחקיקה?

גלעד קריב: הוא היה בחקיקה.

גלעד קריב: סליחה, הוא היה בדין הישראלי כי אישרנו אותו 40 פעמים בתקנות.

גלעד קריב: מה זה הוא לה היה בחקיקה?

גבי לסקי: כן, אבל לא בחקיקה הראשית.

גבי לסקי: האם התו הירוק על פי החקיקה, כשאתם אומרים שזה יחול נניח על סעיף 10, זה חל גם על סעיף - - -

גלעד קריב: גם היום זה חל על סעיף 10.

גלעד קריב: גם היום הממשלה מבינה את סמכותה להביא תו ירוק על 6, 7, 8, 9, 10, 11 ו-12.

גלעד קריב: גם עכשיו זה היה אלא שפשוט לא הפעילו את זה.

שמחה רוטמן: 8, 9, 10.

גבי לסקי: עכשיו זה גם 11 ו-12.

גלעד קריב: גם עכשיו זה היה.

גלעד קריב: פשוט לא הפעילו את זה.

שמחה רוטמן: גבי, הארגון בחקיקה מייצר מגבלה על הממשלה ביחס למצב הקיים, לפחות להבנתי.

שמחה רוטמן: הוא גם מייצר מגבלה בעקבות הניסוח המאוד מאוד ברור שאנחנו מכניסים עכשיו שזה לא למטרה של חיסונים אלא למטרה של סיכון, שזה בעיניי חידוש חשוב מאוד ומשמעותי ויישר כוח.

שמחה רוטמן: הוא גם לא מאפשר את האפליה בין מחוסנים לנבדקים, מה שלא היה עד עכשיו.

שמחה רוטמן: יש פה הרבה בשורות בהקשר הזה שלא היו עד עכשיו ואני חושב שזה שינוי לטובה.

גלעד קריב: אל תסתכלו על הוועדה הזאת אלא תסתכלו גם על ועדות שיכולות להיות בהרכב קואליציוני אחר.

אילנה גנס: אני בכל מקרה מבקשת להתייחס לבקשה שלכם להעלות את הרף אפילו אם זה רק חצי מדרגה.

אילנה גנס: לא תמיד, במיוחד בתחילת התפשטות של וריאנט חדש, אנחנו יכולים להגיד עד כמה זה משמעותי.

אילנה גנס: שוב, אפשר להניח על בסיס יסוד ביולוגי של מחקרים ונתונים שאנחנו רואים מהעבר שבהתחלה חד משמעית זה מייצר שכבת הגנה מסוימת.

אילנה גנס: נכון שההבדלים יכולים להיות פחות משמעותיים ואנחנו רואים את זה עכשיו הלכה למעשה ב-אומיקרון אבל יחד עם זאת לוקח זמן עד שאנחנו צוברים מידע.

אילנה גנס: אני חושבת שלהציב רף כזה, זה לא מוצדק.

אילנה גנס: לא נצליח להגיע אליו .

גלעד קריב: זאת דוגמה מצוינת כי בתחילת הדרך עם ה-אומיקרון לכם היה יסוד סביר להניח, בהסתמך על נתוני העבר, על המידע שהיה לכם, שיש הבדל משמעותי.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא יכולים להגיד האם הרף היה עובר את היסוד של משמעותי.

גלעד קריב: אבל אתן מבינות שבכל מקרה זה מגיע לאישור הוועדה.

אסתי ורהפטיג: זה בדיוק הפוך.

אסתי ורהפטיג: לכן היינו מעדיפים שזה לא יהיה שם כחסם והוועדה בהחלט תוכל לשאול את כל השאלות ונוכל להציג את כל המידע שיש בידינו.

גלעד קריב: אני רוצה לומר לכם עוד משהו.

גלעד קריב: אני מבין ומצד שני גם נציגי הממשלה צריכים להבין שלפעמים לחברי הכנסת נוח עם ניסוח אחד.

גלעד קריב: אי אפשר לבנות תלי תלים של אידיאולוגיה על כל מילה.

גלעד קריב: אומרים לכם חברי הוועדה שאנחנו מרגישים יותר בנוח - - -

שמחה רוטמן: ברור שהמילה משמעותית היא מילה פתוחה.

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: אני רוצה לומר משהו, לא בחוסר סבלנות.

גלעד קריב: ברגע מסוים, זה קורה בכל חקיקה מורכבת, מגיע הרגע שצריך לקבל החלטות.

גלעד קריב: זה עובד בשני שלבים.

גלעד קריב: השלב המכריע הוא ההצבעות, חברי הכנסת מביעים הסתייגויות וכולי.

גלעד קריב: יש שלב מקדים והוא השלב שהיושב ראש בא ואומר אני שם נוסח, ואני שם את הנוסח.

גלעד קריב: אני לא משתמש באמירה הזאת הרבה אבל אנחנו כבר צריכים להפריד בין עיקר לבין תפל.

גלעד קריב: הלכנו כאן מספיק צעדים, יסוד סביר להניח, שמחה צודק שבכלל בחקיקה זה לא ביטוי שקל להכניס אותו.

שמחה רוטמן: רק תדעו מהיכן יצאנו.

שמחה רוטמן: הכלל הוא שכאשר באים להגביל חירות של אדם וחופש עיסוק של אדם, אתם צריכים להביא ראיות חזקות, ברורות ומשכנעות.

שמחה רוטמן: זה הכלל.

שמחה רוטמן: אנחנו כאן בחריג לכלל הזה בגלל הסכנה המאוד גדולה ועיקרון הזהירות המונעת.

שמחה רוטמן: אבל זה עדיין צריך להיות נטל משמעותי.

גלעד קריב: אם תבואו ותאמרו שיש סימנים שיכול להיות שיש כאן הבדל משמעותי, אז אף אחד לא ייקח סיכון על חיי אדם.

גלעד קריב: צודק חבר הכנסת רוטמן, שברגע מסוים הממשלה צריכה לשאול את עצמה האם ההבדל הוא מספיק דרמטי כדי להצדיק תו ירוק.

גלעד קריב: גם היום יכול להיות שיש הבדל מסוים ברמת הידבקות או פוטנציאל הדבקה בין מחוסנים ללא מחוסנים והממשלה אומרת שיש הבדל.

שמחה רוטמן: זה מנחה את שיקול הדעת של הוועדה באישור התקנות שיאמרו שבעינינו זה לא משמעותי.

גור בליי: בסוף גם הוועדה חזרה ואמרה פעם אחר פעם על הנושא הזה של התקנות.

גלעד קריב: חברים, הסוגיה סגורה.

גלעד קריב: נוסח יושב ראש יכלול את זה.

אילנה גנס: אם ההבדל הוא לא דרמטי אבל התחלואה יותר משמעותית?

גלעד קריב: זה הבדל משמעותי.

גלעד קריב: אתם מגדירים מה הדבר המשמעותי.

גלעד קריב: זה לא ברמת הבן אדם הבודד.

גלעד קריב: זאת השלכה.

גלעד קריב: לא רק הכנסת צריכה לסמוך על הממשלה אלא גם הממשלה צריכה לסמוך על הכנסת וועדותיה.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו ממשיכים.

גבי לסקי: יש גם דברים חדשים.

גבי לסקי: אם אני מבינה נכון כבוד היושב ראש, פתאום יש תו ירוק בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: תמיד היה.

גבי לסקי: לא.

גלעד קריב: לא הפעילו אותו.

גבי לסקי: כשעולים לאוטובוס, לא מבקשים תו ירוק.

גלעד קריב: גם אם לא יתקינו תקנות על בתי עסק, אף אחד לא יבקש.

גלעד קריב: הממשלה לא הביאה עד היום תקנות לאישור בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: הממשלה לא ביקשה מאתנו.

גבי לסקי: אם בגלים האלה, לפני חיסונים, לא ביקשו, אז למה שעכשיו אנחנו ניתן להם את האופציה?

גלעד קריב: כי אנחנו מייצרים כאן משהו קוהרנטי על כל אגד הסמכויות שקיימות.

גלעד קריב: הממשלה באה ואומרת שאנחנו בפרשנות שלנו על תיקון החוק חשבנו שאנחנו יכולים להפעיל תו ירוק על כל הסעיפים האלה.

גלעד קריב: אנחנו עכשיו מנסים לסדר את זה בחקיקה ולהגביל את זה.

גלעד קריב: אבל אם נבוא לממשלה עכשיו ונאמר לה שבגלל שלא הפעלת את זה עד היום, אנחנו לוקחים מכם את הסמכות הזאת כשלהבנתם הייתה להם – חייבת להיות כאן איזושהי הבנה שמתגבשת בין הממשלה לבין הכנסת.

גור בליי: בכל מקרה, אני חושב שצריך לקרוא את זה בראי סעיף קטן (ד) שהוספנו.

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: שירותים חיוניים.

גור בליי: אם ניתנים שירותים חיוניים דרך קבע, ברגע שזה שירות חיוני – אי אפשר להפעיל בו תו ירוק.

גור בליי: לכן הוועדה הוסיפה את הסעיף הזה שאומר שאי אפשר להחיל את זה במקום שבו מתקיים דרך קבע כעיסוק עיקרי.

גלעד קריב: סעיף 12 לא עוסק רק בתחבורה ציבורית אלא הוא עוסק בכלל בשימוש בתו הירוק.

גור בליי: אני אומר, הוא עוסק באופן כללי בשירותים חיוניים.

גור בליי: היה עוד דבר אחד שאני רוצה לדייק אותו לגבי סעיף (א)(1).

גור בליי: אולי גם נחדד את זה בנוסח.

גור בליי: ההבנה היא שאפשר לבקש מחלים או מחוסן או בדיקה שלילית.

גלעד קריב: כבר אמרנו את זה.

גור בליי: אבל הייתה כאן עוד איזושהי הבהרה.

גור בליי: אפשר לבקש מכולם בדיקה שלילית.

גור בליי: יכול להיות גם לא מכולם אלא מתת קבוצות בתוך זה.

גור בליי: אני חוזר ומדגיש שאי אפשר לבקש רק מחלים או מחוסן.

שמחה רוטמן: אגב, בנושא הזה, בסעיף 8א(8).

שמחה רוטמן: אני זוכר שנתקלנו בזה באחד הדיונים.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שאני מתחיל לצמצם.

גלעד קריב: בניגוד למנהגי לתמיד, אני מתחיל לקבוע לוחות זמנים להתייחסות לסעיפים.

שמחה רוטמן: בסעיף 8א(א) דיברנו על הגבלה על כניסה של אדם לעסק.

שמחה רוטמן: היה לנו דיון מאיפה לשאוב את סמכויות תו ירוק.

שמחה רוטמן: אני שואל למה לא להכניס בסעיף 8א(8) ואז יכול להיות שבחלק מהמקרים זה יצמצם לנו את הצורך להפעיל תו ירוק, שאפשר יהיה גם להסמיך על הגבלה של כניסה של אדם לעסק בבדיקת קורונה המתבצעת במקום בדומה למה שאנחנו עושים באזור תיירות מיוחד.

שמחה רוטמן: אז אנחנו בעצם מייצרים בדלת הראשית אפשרות, בלי קשר להגדרת תו ירוק, לומר שמותר לממשלה לומר שלעסק מסוים תיכנס עם בדיקה.

גלעד קריב: אנחנו מבינים את הסעיף הזה, זה מה שגור אמר, והסעיף הזה יתוקן כך שבצד הבחנה בין מחוסנים ללא מחוסנים פלוס אופציית הבדיקה, יהיה בתרחישים בריאותיים מסוימים מותר לומר, בכפוף לתקנות, שבעסקים מסוימים, במקומות מסוימים, כולם צריכים בדיקה כדי להיכנס, אבל זה מחויב בתקנות.

גלעד קריב: זה בדיוק מה שגור אמר קודם שרוצים לחדד.

גלעד קריב: אנחנו לא נאפשר מצב שיש או מחוסנים או לא מחוסנים בלי בדיקה, אבל מצב שבו חובת בדיקה חלה על כולם, בהינתן הצדקות אפידמיולוגיות, כן.

גלעד קריב: אם מחר יפותחו בדיקות שתוך שנייה אתה מאתר והן זולות, אולי בתרחיש אפידמיולוגי מסוים יפעילו את זה וגם אז בתקנות נצטרך להגדיר סוגיות של מימון ציבורי.

שמחה רוטמן: אני אומר לך למה החידוד הזה.

שמחה רוטמן: אם אתה זוכר, בשיא ההתפרצות, לעסקים שמוכרים דברים חיוניים, גם לסופרמרקטים, הייתה בהם בדיקת חום והיה שאלון תסמינים.

שמחה רוטמן: אני אומר לאפשר במקרים שיש לזה הצדקה אפידמיולוגית לחייב בדיקה מהירה.

שמחה רוטמן: היום ב-8א אתה לא יכול לעשות את זה בסופרמרקט וגם אין לך את האפשרות להציע את זה.

שמחה רוטמן: אני מציע להכניס את זה בנוסף גם ל-8א(8).

גלעד קריב: אני רוצה להסביר.

גלעד קריב: ב-8א(7) כתוב "חובת בדיקת תסמינים או חובת תשאול לנכנסים לעסק".

גלעד קריב: בדיקת תסמינים, פעם אחת הממשלה מגדירה את זה כבדיקת חום באישור הוועדה ופעם אחרת לא - - -

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אמרו במפורש שהאנטיגן לא.

שמחה רוטמן: אי אפשר לחייב אנטיגן ואי אפשר לדרוש אנטיגן כתנאי לכניסה לעסק.

גור בליי: כי זה משהו יותר פולשני.

שמחה רוטמן: אני מבין אבל אני אומר שכאשר יש לזה הצדקה, לפעמים יש בדיקת תסמינים או עשו לבן אדם בדיקת חום.

גלעד קריב: אני מבין אבל אני חייב לומר שאני כרגע לא ממליץ לפתוח את ההתדיינות הזאת שגוררת את הדיון בהטלת חובת בדיקה בשירותים חיוניים.

גלעד קריב: הראינו כבר שאנחנו יודעים לתקן חקיקה מהר.

גלעד קריב: אם יהיה צורך, תביאו ונתקן.

גור בליי: התפיסה היא שזה יותר פולשני הדבר הזה ולכן רוצים שזה יהיה כפוף למגבלות.

גלעד קריב: חברים, אני מתקדם.

גלעד קריב: סעיף 11 ו-12 דפים שלנו, התייחסות לאזורים מוגבלים לדיונים שכבר עלו כאן.

גלעד קריב: ביקשתם להתייחס, בבקשה.

דנה נויפלד: אנחנו מוודאות אין כאן מגבלה על הטלת חובת בדיקה למשל בכניסה למוסדות חינוך או כמו שעשינו בחזרה מחופשה, אז היה מבצע חובת בדיקה לכל מי שחוזר מחופשה.

דנה נויפלד: חשוב לנו שזה יהיה ברור בעניין הזה.

אייל זנדברג: אולי זה מחייב הבהרה אל מול סעיף החינוך.

אייל זנדברג: באופן טבעי חינוך הוא כן סוג שירות חיוני.

אייל זנדברג: את אומרת שלגבי חינוך נקבעה הוראה ספציפית.

דנה נויפלד: כן.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: האם עסקנו בשאלה מה קורה כאשר הורה מסרב לבדיקה?

גלעד קריב: יש הסמכה לא להכניס את הילד לבית הספר?

אייל זנדברג: לא.

דנה נויפלד: לפני שאנחנו מתמקדים בחינוך, יכול להיות שיהיו עוד סיטואציות ועוד מקרים שכרגע אנחנו לא חושבים עליהם.

דנה נויפלד: כאשר אנחנו עוברים לחלופת בדיקות בכניסה למקומות, להבדיל מכל דבר אחר, אנחנו צריכים שתהיה לנו האופציה.

גלעד קריב: חלופת בדיקות בכניסה מנדטורית אולי תחייב שינוי חקיקה.

גור בליי: לא.

גור בליי: הכנסנו את זה כאן בתקנות לגבי מקומות שהם לא חיוניים.

דנה נויפלד: אנחנו מדברים על מקומות חיוניים.

אייל זנדברג: חשוב לי שלא יהיה מצב שבגלל הצורך בחינוך, אחרי שהחוק יחוקק כך נלך לפרשנות ששירות חיוני לא כולל חינוך ואז אנחנו ניצור איזו דילול של המושג שירותים חיוניים שהוא חשוב כשלעצמו.

דנה נויפלד: אבל יש שם שירותים אחרים.

אייל זנדברג: אם מעלים את סוגיית החינוך, לא להעמיד את זה על פרשנות מפולפלת אלא להתמודד עם העניין.

שמחה רוטמן: בפועל עשיתם את זה.

דנה נויפלד: לא היה לנו את הסעיף הזה.

שמחה רוטמן: נכון.

שמחה רוטמן: עכשיו זה כאילו מייצר הסדר שלילי.

אייל זנדברג: נדמה לי שלא הייתה בדיקה.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, בכל מקום שכתוב בחוק הזה בדיקת תסמינים, ולדעתי זה כתוב גם ב-8 וגם ב-10, לכתוב בדיקת תסמינים או חובת בדיקה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: אני לא הולך לכיוון הזה.

דנה נויפלד: המשמעות היא שאז נצטרך להביא את הדוגמה – זה מה שאיין אומר – שחינוך הוא לא שירות חיוני.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: הבדיקות הללו שהורה מסרב לקיים אותן, אתם עדיין לא יכולים למנוע כניסה.

גלעד קריב: זה המצב המשפטי.

גלעד קריב: לא התמודדתם עם הגדרה אחרת ואני לא פותח את זה כרגע.

גלעד קריב: אני חושב שאפשר לעשות מבצע.

גלעד קריב: תראו, ראשית, ברגע מסוים יהיה אפשר שהממשלה תעמוד על פרשנות אחרת למונח בחינת תסמינים.

גלעד קריב: הסוגיה הזאת לא הוכרעה בבית המשפט.

גלעד קריב: לא מיצינו את הדיון.

שמחה רוטמן: גם יש לכם סעיף שמאפשר הגבלות על קיום לימודים.

שמחה רוטמן: הגבלות זה מושג מאוד מאוד פתוח.

אולגה פרישמן: מה שנעשה עכשיו עם האנטיגן בחזרה מהחופשה הייתה חובת הצהרה ובעצם ילד שלא הציג את ההצהרה הזאת, לא נכנס לבית הספר.

שמחה רוטמן: כי יש לכם סעיף ספציפי.

דנה נויפלד: אנחנו לא יכולים להגביל כניסה למקומות חיוניים.

שמחה רוטמן: אבל ב-(7) יש לכם הסדר ספציפי.

שמחה רוטמן: בסעיף 10(ב)(7), "הגבלה על כניסה של אדם למקום פעילות בשל החשש שהוא עלול להדביק בנגיף הקורונה על סמך בדיקת תסמינים או תשאול או קבלת הצהרת בריאות".

אולגה פרישמן: הפרשנות עד עכשיו הייתה שזה לא כולל בדיקה.

גור בליי: זה לא כולל בדיקה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: אני מדבר על מה שהיא אמרה שמי שלא נתן הצהרה, לא נכנס.

דנה נויפלד: הכוונה הייתה לבדיקת אנטיגן.

אולגה פרישמן: יש גם הגדרה של בדיקת תסמינים.

גלעד קריב: מכובדיי, אני ממש לא פותח את זה עכשיו.

גלעד קריב: אני מסרב לפתוח את זה.

גלעד קריב: אתם תעשו בדיקה בתוך הממשלה מה העמדה המשפטית שלכם ואני לא בטוח שיש כאן עמדה ברורה של הממשלה, מה קורה כאשר הורה מסרב להצהיר והאם מותר לכם למנוע ממנו ברמה המשפטית.

גלעד קריב: תעשו דיון.

גלעד קריב: כשאני אשמע כאן עמדה יחד עם נציגי משרד החינוך, נצטרך לתקן את החוק – נתקן את החוק.

גלעד קריב: אני לא פותח את זה עכשיו.

גלעד קריב: זה דיון דרמטי.

גלעד קריב: עד היום אתם הבנתם את התו הירוק וזו הייתה העמדה אותה הצהרתם גם בבג"ץ, שהוא לא כולל הגבלות על שירותים חיוניים ואפשרתם לעצמכם פרשנית – למרות שאמרתם שזה לא כולל שירותים חיוניים – לדרוש את ההצהרה הזאת במערכת החינוך.

גלעד קריב: אם כך, תמשיכו לבקש אותה עד שמישהו יתקוף או שאתם תחשבו שצריך לעשות שינוי חקיקה.

גלעד קריב: חברים, עוד שעתיים יוצא נוסח.

גלעד קריב: אני מסיים את האירוע ולכן אני רוצה להתקדם לסעיפים האחרים.

גלעד קריב: אני לא פותח עכשיו חזיתות חדשות.

גלעד קריב: הנושא הזה נדון בינינו לבין הממשלה כבר שבוע.

גלעד קריב: אני לא מעלה דברים שצצים במוחי הקודח, ותאמינו לי שיש לי עוד הרבה דברים במוחי הקודח.

גלעד קריב: חברים, אנחנו סיימנו את האירוע בהתדיינות ביני לבין הממשלה בנושא התו הירוק.

גלעד קריב: אני לא פותח חזית חדשה.

גלעד קריב: לגבי נושא החינוך, תביאו עמדה ממשלתית.

גלעד קריב: יש לי תחושת בטן שלא תגיעו כל כך מהר לעמדה ממשלתית אחידה בסוגיה הזאת.

דנה נויפלד: יש תקנה שכבר אמרו.

גלעד קריב: בסדר, אז יש לכם תקנה.

גלעד קריב: אין שום חידוש בסעיף השירותים החיוניים מלבד העברתו לחקיקה ראשית.

גלעד קריב: גם עד הרגע הזה טענתם שהתו הירוק לא חל על שירותים חיוניים.

גלעד קריב: אמרתם את זה בבג"ץ.

גלעד קריב: אם אתם חייתם עם פרשנות שמאפשרת לומר מצד אחד אין תו ירוק בשירותים חיוניים ועדיין דורשים בבתי ספר, אז תמשיכו עד שמישהו יאתגר אתכם.

גלעד קריב: כשמישהו יאתגר אתכם תחליטו קודם כל בממשלה אם צריך תיקון חקיקה או לא.

גלעד קריב: אני לא פותח חזיתות חדשות.

גלעד קריב: אנחנו עוברים לעניין האזור המוגבל, שתי הסוגיות שנותרו פתוחות בעניין הזה.

גור בליי: כן.

גור בליי: זה משהו יותר קטן.

גור בליי: בעמוד 15 לנוסח, סעיף 16 לחוק המתקן.

גור בליי: תיקון סעיף 13 בסעיף 13(ז) לחוק כעיקרי, במקום הרישה עד "14 ימים כל אחת" יבוא "הכרזה על אזור כאזור מוגבל תעמוד בתוקפה לתקופה שתיקבע בה ושלא תעלה על שבעה ימים, ורשאית ועדת השרים, באישור ועדת החוקה, להאריך את תוקפה לתקופות נוספות שלא יעלו על שבעת ימים כל אחת".

גור בליי: במקרה הזה מדובר בהידוק הפיקוח הפרלמנטרי.

גור בליי: עד עכשיו הממשלה הייתה יכולה להאריך את האזור המוגבל בחמישה ימים כל פעם עד ל-21 ימים בלי צורך באישור.

גלעד קריב: בלי פיקוח פרלמנטרי.

גור בליי: אפשר לבטל אבל לא פיקוח מנדטורי ובלי אישור ועדת חוקה.

גור בליי: רק אחרי 21 ימים היה צריך לבוא לוועדת החוקה.

גור בליי: לפי הנוסח הזה כל הארכה מעבר לשבעה ימים צריכה להיות באישור ועדת החוקה.

שמחה רוטמן: יישר כוח.

שמחה רוטמן: יש לי רק הערה טכנית כי דילגנו על הסעיף.

שמחה רוטמן: לא משנה איזה נוסח נבחר בסוף לתו ירוק, אבל אני חושב שאותו נוסח – לא משנה איך הוא יהיה – להכניס אותו גם לאזור תיירות מיוחד כשהוא בעצם תו ירוק על אזור שלם בארץ.

שמחה רוטמן: להכניס את אותו נוסח להחלה כי זה תו ירוק על אזור שלם בארץ עם אותו רציונל.

שמחה רוטמן: אותו ניסוח ואותו כלל.

שמחה רוטמן: הוא בעצם תו ירוק על אזור שלם בארץ.

גלעד קריב: אנחנו נראה.

גלעד קריב: אני צריך כאן את הסכמת הממשלה או דרך הסתייגות.

גור בליי: נושא נוסף.

גור בליי: בדיון בוועדה עלתה סוגיית הקנסות באזור המוגבל.

גור בליי: בסופו של דבר הסיכום עם הממשלה בהקשר הזה היה שהקנסות באזור המוגבל יישארו כמו בהצעה הממשלתית במובן הזה שזה לפי השטח, 5,000, 7,500 ו-10,000 אבל לממשלה תהיה סמכות לקבוע בתקנות קנס נמוך יותר מהסכומים הנקובים בסעיף 30(ב) לאותה עבירה.

שמחה רוטמן: אני אגיש על זה הסתייגות.

שמחה רוטמן: אני רוצה בלי דיפרנציאציה.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: זה לגבי נושא אזור מוגבל.

גלעד קריב: אני מזכיר שהדבר הכי משמעותי שאזור מוגבל הוא דבר שיהיה אפשר להפעיל רק בזמין חירום.

גור בליי: כן.

גור בליי: מה שהקראתי עכשיו הוא הוספת סעיף (ב) לסעיף 20: "לעניין עבירה מינהלית המנויה בסעיף 29, הממשלה רשאית לקבוע בתקנות כאמור בסעיף קטן (א) קנס מינהלי קצוב בסכום נמוך מהסכום הנקוב בסעיף 30".

גלעד קריב: הסוגיה הבאה היא נושא מימון השהות במלונית.

גור בליי: בהרבה מאוד מהסעיפים שקשורים במלוניות, הייתה תוספת של ההחלה של ההסדר גם על מי שהוא בעל רישיון לישיבת ארעי.

גור בליי: כאן ההצעה היא להוסיף את אותו סעיף.

גור בליי: כאן נוסף במסגרת הצעת החוק התיקון למימון המלוניות.

גור בליי: בזמנו זה הובא בנפרד ועכשיו שולב לתוך החוק, סעיף 22(ד)(1).

גור בליי: ההצעה היא להוסיף בסעיף 22(ד)(1) סעיף קטן (ט) שאומר: "הוראות סעיף זה יחולו גם על בעל רישיון לישיבת ארעי החייב בבידוד ובלבד שלא יהיה בכך כדי לגרוע מסמכויות שר הפנים לפי חוק הכניסה לישראל".

גור בליי: זה נוסח שמופיע בהרבה מאוד סעיפים על המלוניות והשאלה אם זה מקובל.

שמחה רוטמן: מה ההשלכות של זה?

גלעד קריב: אני מזכיר שנושא המלוניות הוסדר בחוק רק ביחס לאזרחים ותושבי קבע במקור.

גור בליי: מי שבהגדרת חוזר.

אייל זנדברג: לא.

אייל זנדברג: לא נכון.

גור בליי: ומחזיק באשרת עולה.

גלעד קריב: מחזיק באשרת עולה.

שמחה רוטמן: התשלום למלוניות.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: רק עניין התשלום למלוניות הוא לחוזר.

גור בליי: לא, לא מדויק כי כל ההוראה שאפשר לחייב אנשים ממדינות מסוימות חלה על חוזר וחוזר על פי הגדרתו בסעיף 22(א) לחוק היא "אזרח ישראל בעל רישיון לישיבת קבע וכולי".

שמחה רוטמן: כן, אבל אפשר לחייב אדם בבידוד במלונית גם אם הוא לא חוזר.

גור בליי: לא מכוח החוק הזה.

גלעד קריב: אז זה לא מוסד עם כל הפרוצדורה של ועדת החריגים.

גור בליי: יש לך את הסעיף הספציפי בו דיברנו על אדם בתוך ישראל, אם הוא לא יכול לקיים בידוד במקום מגוריו.

שמחה רוטמן: על זה אני מדבר.

אסתי ורהפטיג: מי שהוא לא אזרח או תושב שבעצם לא בהגדרת חוזר, החילו עליו את המלוניות מכוח האשרות.

אסתי ורהפטיג: מראש ההגדרה של חוזר כאן הייתה מצומצמת בגלל עניין המימון.

אסתי ורהפטיג: חבר הכנסת צודק בזה שבגלל שהמימון הוא בידי המדינה, לא רצו שגם לגבי מי שהם לא אזרחים ותושבים, מראש יהיה כך שהמימון הוא בידי המדינה.

שמחה רוטמן: אני אומר לצורך העניין שאם יש סטודנט שנמצא בישראל, הוא לא הגיע עכשיו בטיסה, והוא חלה בקורונה ואין לו מקום להיות בבידוד.

שמחה רוטמן: זה לא בגלל שהוא חוזר ונכנס לארץ אלא הוא חלה בקורונה תוך כדי השהות כאן.

גלעד קריב: אבל זה סעיף אחר.

אסתי ורהפטיג: זה לא בהגדרת חוזר.

גלעד קריב: אנחנו רצינו ליצור כאן מצב.

גלעד קריב: מכיוון שהשינוי שהוכנס בחוק כאן הוא עניין המימון, זה השינוי שהוכנס בעניין המלוניות בפזה הזאת של החקיקה.

גלעד קריב: רצינו שלא ייווצר מצב שלגבי תושבים ואזרחים, תושבי קבע ואזרחים, יש כאן מנגנון שמחייב שיקול דעת, מחייב קביעת איזושהי תקרה בתקנות, עושה פיקוח פרלמנטרי שלנו על התנאים, אבל מי שב-א/5 לא בתוך ההסדר הזה.

גלעד קריב: אנחנו פשוט מרחיבים את ההסדר, נקרא לו יותר מפוקח, לעניין המימון של המלוניות גם על יושבי ישיבת ארעי מכיוון שמרכז חייהם בישראל.

גלעד קריב: יש כאן דבר שמיטיב.

שמחה רוטמן: יש כאן משהו טכני, בסעיף 22א(ג).

שמחה רוטמן: כתוב שהוראות סעיפים 22ב עד 22ד לא יחולו אם אין מקומות פנויים.

שמחה רוטמן: אלה הסעיפים של המלוניות.

שמחה רוטמן: אבל סעיף 22ב(א) לא עוסק במלונית.

שמחה רוטמן: כדאי לכתוב 22ב והלאה כי סעיף 22ב(א) יחול גם אם אין מקומות.

שמחה רוטמן: סעיף 22ב(א) אמור לחול גם כשאין מלוניות פנויות.

שמחה רוטמן: רק 22ב(ב) והלאה אמור לחול כשאין מלוניות פנויות.

שמחה רוטמן: סתם משהו ניסוחי.

גור בליי: אני אבדוק כי לדעתי (א) מתכתב עם (ב).

גור בליי: נבדוק את זה.

גור בליי: אני רוצה להוסיף על דברי היושב ראש.

גור בליי: בעל רישיון לישיבת ארעי, צריך לחדד שזה ההסדר, התקרה, המימון וכל זה יחולו עליו אבל גם עצם הכלל כאשר הכלל הוא שזה ימומן על ידי המדינה ויש חריגים.

גור בליי: אגב, יכול להיות שהסטטוס שלו יגרום לכך שתהיה החלטה שונה לגביו אבל הכלל הבסיסי הוא שזה כן במימון ואפשר לחרוג ממנו בתקנות.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: זה במסגרת הכנסה שלנו את בעלי האשרות האחרות למעמד מיוחד על פי החוק הזה.

גלעד קריב: כל האל"פים, עניינם יידון בחוק הזה.

גלעד קריב: עשינו את זה עם הכניסה והיציאה מישראל ואנחנו עושים את זה גם לעניין מימון המלוניות.

שמחה רוטמן: אני חייב לוודא.

שמחה רוטמן: חייב בבידוד כאן זה חייב בבידוד בגלל שהוא חזר.

גלעד קריב: הוא חוזר.

גלעד קריב: זאת ההגדרה.

שמחה רוטמן: לא.

שמחה רוטמן: ב-(ט).

שמחה רוטמן: לכאורה סעיף (ט) מנוסח רחב מדי כי הוא מנוסח גם על מישהו שהוא בעל רישיון לישיבת ארעי החייב בבידוד ולא רק בגלל שהוא חזר מחוץ לארץ.

גלעד קריב: אבל זה "הוראות סעיף זה".

גלעד קריב: תראה את (ב).

גלעד קריב: סעיף 22ד1(ב) מדבר רק על חוזר.

גלעד קריב: כל סעיף 22ד1 מדבר על חוזר.

שמחה רוטמן: נכון, אבל בעל רישיון לישיבת ארעי חייב בבידוד.

גלעד קריב: נכון, אבל זה "הוראות סעיף זה" הן מדברות רק על מימון שנקבע לחוזר.

אסתי ורהפטיג: בדיוק.

אסתי ורהפטיג: הן מדברות רק על מימון מלונית.

גלעד קריב: שמחה, זה ברור.

גלעד קריב: זה סעיף קטן בתוך סעיף 22ד1 שמדבר על חוזר.

שמחה רוטמן: בעל רישיון לישיבת ארעי החייב בבידוד מכוח סעיף זה, רק אם הוא חוזר?

שמחה רוטמן: לא כתוב כאן אם חל עליו (א) או חל עליו (ב) והאם יש הבדל בשאלה האם חל עליו (א) או חל עליו (ב) בשאלה אם הוא חוזר מחוץ לארץ או שהוא גר בארץ ונניח חייב בידוד מסיבה אחרת.

גלעד קריב: תבדקו את השאלה.

שמחה רוטמן: הבנת מה אני שואל.

גלעד קריב: הבנתי.

שמחה רוטמן: אין לנו מחלוקת.

גלעד קריב: סעיף קטן (ט) הוא סיטואציה רק לתושב ארעי חזור.

גלעד קריב: צריך לראות שזה מדויק בנוסח.

גלעד קריב: זה גם נאמר כאן לפרוטוקול.

איתן גינזבורג: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד מילה לגבי מה שדובר קודם.

איתן גינזבורג: ככל שתישמע דעתי, אני חושב שיהיה נכון שוועדת שרים בגודל שלא תפחת מחמישה חברים תקבל את ההחלטה ולא רק ראש הממשלה ועוד שר.

איתן גינזבורג: אני מדבר על מצב מיוחד.

גלעד קריב: אנחנו שאלנו את הממשלה.

גלעד קריב: הצענו לממשלה שתי הצעות.

גלעד קריב: בהצעה אחת אמרנו לממשלה שתגדיר גודל מינימלי אחר של קבינט הקורונה, לא שני אנשים, ראש הממשלה ועוד שר, אלא תגדירו ארבעה שרים, חמישה שרים, לצורך העניין על פי החלטת הממשלה.

גלעד קריב: בהצעה השנייה אמרנו היכן הדברים האלה מטרידים אותנו וזה בסמכויות דרסטיות.

גלעד קריב: ממילא סעיף 46 אומר שלמשל סגר, גם אם יש קבינט קורונה של חצי ממשלה, זה מחייב ממשלה.

גלעד קריב: אז קחו את כל מה שהיום ב-46 מחייב ממשלה, תוסיפו את כל רשימת הסמכויות המיוחדות רק למצב חירום ואת זה תאמרו.

גלעד קריב: זה בכל מקרה לא קבינט.

גלעד קריב: אני מחכה לשמוע מהממשלה.

איתן גינזבורג: זה משהו קיצוני אבל אני מדבר על מצב ביניים.

איתן גינזבורג: במצב מיוחד, אני חושב שעדיין צריך להיות קבינט שהוא לא רק שני אנשים אלא לפחות חמישה אנשים, אני לא רוצה לקבוע מי הם אבל שלפחות שר הבריאות ביניהם.

גלעד קריב: שר הבריאות וראש הממשלה.

איתן גינזבורג: בסוף זאת מעין סמכות שיורית יותר רחבה.

גלעד קריב: ברור.

גלעד קריב: אחת הבעיות הגדולות שהיו לנו כאן היא שבגלל שאנחנו מחזירים לוועדה את היכולת במצב מיוחד לאשר בכפוף לשינויים, האישור של השינויים, ההסדר שהממשלה הציעה הם כן ראש הממשלה, שר הבריאות והשר הנוגע בדבר.

גלעד קריב: אם הממשלה לא רוצה להסמיך את שלושתם ואומרת זאת סוגיה גדולה וחוזרת למליאה או לקבינט - - -

איתן גינזבורג: מי קובע את זה?

גלעד קריב: הממשלה.

איתן גינזבורג: לא, סליחה, מי קבע את התקנה?

איתן גינזבורג: קבינט הקורונה המצומצם שאנחנו קובעים?

גלעד קריב: אותו גוף שקבע יאמר שהוא לא מסמיך את השלישייה להחליט והוא רוצה שזה יחזור אליו לקבינט.

איתן גינזבורג: אני חושב שבכל מקרה זה עניין של הממשלה.

גלעד קריב: נכון.

איתן גינזבורג: בכל מקרה, זה לגורם שהחליט.

איתן גינזבורג: אם בסוף יחליט הקבינט על חמש, מה שנקרא מטבחון החמש.

גלעד קריב: למעט אם קבינט החמש מסמיך לעניין של התיקונים.

גלעד קריב: לכן אני אומר שיש כאן אמירה של חברנו המנוסה איתן גינזבורג.

גלעד קריב: הוא מציע - ובעיני זו הצעה שצריך לבדוק אותה עם ראש הממשלה, עם שר הבריאות והגורמים הנוספים - שכן נצמצם את גודל קבינט הקורונה.

שמחה רוטמן: למצב המיוחד או למצב החירום?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בכלל.

שמחה רוטמן: אני חושב שבמצב מיוחד זה טוב.

שמחה רוטמן: אני גם הייתי מסתפק בשלושה במצב מיוחד.

שמחה רוטמן: במצב חירום אני חושב שחייב להיות ואנחנו כן צריכים להגיד כאן אמירה.

שמחה רוטמן: מבר לכל יש כאן אלמנט שהממשלה תבין מה ההשלכות כשמכריזים על מצב חירום.

שמחה רוטמן: אני הייתי רוצה שבמצב חירום יהיה קבינט קורונה יותר גדול ויהיה בו שר האוצר - - -

גלעד קריב: או שמחליטה הממשלה.

שמחה רוטמן: או הממשלה כולה.

שמחה רוטמן: אף אחד לא נוגע לה בסמכות.

שמחה רוטמן: אני כן אומר שבמצב חירום אני רוצה שיהיה שם את שר האוצר, את השר לביטחון פנים, את שר המשפטים, את שר הבריאות.

גלעד קריב: אני רוצה להציע דבר אחד.

גלעד קריב: החוק הזה הוא כל כך מורכב להפעלה.

גלעד קריב: תמיד אפשר לטייב עוד ולעשות פיין טיונינג אבל גם פשטות המעשה חשובה בפעולה שלטונית וחקיקתית.

גלעד קריב: אם מחליטים שרוצים לא להסתפק בקבינט של שניים, אז בממשלה של 26 שרים אפשר גם במיוחד וגם בחירום שיהיה קבינט של שלושה או של חמישה.

גלעד קריב: נבקש מהממשלה שתחזור אלינו עם הצעה.

גלעד קריב: זה לא מייתר את העובדה שיש הרבה היגיון, שסמכויות שמיוחדות למצב חירום דורשות אישור ממשלה.

גלעד קריב: כל הרעיון של החוק הוא שחירום הוא מצב יותר דרסטי.

גלעד קריב: כמו שגם היום עם קבינט נורא גדול שיושבים בו כל השרים, סגר לא מחליטים אלא בממשלה, אז גם כאן.

איתן גינזבורג: זה כתוב בחוק.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: בסעיף 46.

איתן גינזבורג: לו תחליט הוועדה שגם החלטה על סגר יכול לקבל קבינט הקורונה.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא הגיוני.

גלעד קריב: בשום שלב לא הבאנו הצעה לפרום אלת סעיף 46 כך שקבינט רחב או קטן יטיל סגר.

גלעד קריב: זו הצעה חדשה.

גלעד קריב: אני גם לא מציע להיכנס לזה כי כל דיון שלנו כאן הוא רק פתיחה לדיון הרבה יותר דרמטי בממשלה.

גלעד קריב: לא נספיק לתקן את כל הדברים.

גלעד קריב: חלק מהדברים יישארו כמו שהם.

גלעד קריב: אומר חבר הכנסת גינזבורג, שמעתם את זה מכמה חברי כנסת, שדעתנו לא נוחה שבסופו של דבר הממשלה יכולה לתפקד בפורום של שניים ולגבי התיקונים של הוועדה צריך פורום של שלושה.

איתן גינזבורג: מינימום חמישה.

גלעד קריב: יש כאן הצעה.

גלעד קריב: נשמעו קולות מתוך הקואליציה.

גלעד קריב: תבדקו.

גלעד קריב: אני מציע שמישהו - או עורכת הדין כהן או עורך הדין זנדברג – יטפל בזה עכשיו כי תוך שעתיים-שלוש צריך להוציא נוסח.

גלעד קריב: אם לא, יצא נוסח יושב ראש.

יעל כהן: אנחנו העברנו את השאלה בהפסקה הקודמת.

יעל כהן: אני מקווה שעוד מעט תהיה לנו תשובה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, עניין הפיקוח הטכנולוגי, להבהיר היכן אנחנו נמצאים.

גור בליי: תיקון סעיף 22יח בסעיף 22יח לחוק העיקרי –

גור בליי: אני מחדד.

גור בליי: בהתאם לחוק דהיום קטינים מתחת לגיל 14 פטורים מאמצעי הפיקוח הטכנולוגי.

גור בליי: הממשלה הביאה כאן הצעה שקטינים מעל גיל 14, מגילי 14 עד 18, היא תהיה רשאית אבל לא חייבת לפטור גם אותם מאמצעי פיקוח טכנולוגי.

גור בליי: עלה דיון בוועדה האם לקבוע שהיא חייבת לפטור אותם.

גלעד קריב: ההצעה הממשלתית משקפת התקדמות.

גלעד קריב: היום בהכרזה על פיקוח טכנולוגי, כל ההכרזות חלות מגיל 14 ומעלה, עם הסייג שבין 14 ל-18 צריך גם את הסכמת האפוטרופוס.

גלעד קריב: אנחנו חשבנו שטוב יהיה בכלל להיפטר מסוגיית הקטינים.

גלעד קריב: הממשלה מתעקשת על מדרגת הביניים הזאת.

גלעד קריב: אני מזכיר שבכל רגע נתון הוועדה תוכל לומר שמכיוון שיש היום סמכות לפטור מ-14 עד 18, תנאי לאישור ההכרזה – תפטרו מ-14 עד 18 אם נחשוב שזה מוצדק.

גלעד קריב: חברי כנסת שרוצים להגיש הסתייגות לעניין הזה, שיגישו הסתייגות.

גבי לסקי: אני אגיש הסתייגות.

גבי לסקי: חבל שאתם לא שומעים לדברי הוועדה.

גבי לסקי: ההשלכות של הדבר הזה, אלה בני נוער שגם אם ההורה נתן הסכמה, הילד הוא זה שצריך לתפעל את זה כי ההורים לא שם ואז אתם מאפשרים לילדים שיתחילו לפתוח הודעות של אנשים שהם מכירים.

גבי לסקי: אני לא מבינה למה ההתעקשות הזאת.

גלעד קריב: חברים, דנו בזה בישיבה ואמרנו שנבדוק עם הממשלה.

גלעד קריב: זו עמדת הממשלה.

גלעד קריב: אפשר להגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אני רק מזכיר שזה לא אומר שאנחנו נאשר לממשלה להפעיל הכרזות שוללות גילאי 14 עד 18.

גלעד קריב: זה בכל מקרה יגיע לדיון שלנו.

גלעד קריב: הנושא הבא בו עסקנו ורוצים לדווח לוועדה הוא נושא של המנגנון של סגירת מוסד חינוך ספציפי לשם מניעת הדבקה.

גלעד קריב: אני מזכיר שאלה עניינים שונים מתקנות על פי הסעיף שעוסק בחינוך עם הגבלות רוחביות.

גלעד קריב: כאן מדובר על הסיטואציה של סגירת מוסד ספציפי.

גלעד קריב: גם כאן, כמו בתו הירוק, הייתה פרקטיקה שהממשלה הפעילה הרבה מאד פעמים.

גלעד קריב: יש כאן עכשיו הסכמה לעגן את המהלך הזה ואת הפרמטרים שלו בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: ממילא נעשה שימוש בכלי הזה וטוב שהוא יהיה תחת הגדרות של מה אפשר מה אי אפשר.

גור בליי: בהקשר הזה צריך להוסיף, לפני שאני אקריא, שעד היום זה נעשה בתקופות שהיו תקנות מכוח התקנות ובתקופות שלא היו תקנות, הפעילו את פקודת בריאות העם.

גור בליי: כאן הרעיון הוא שזה יהיה במערכת מובנית יותר מכוח חוק הקורונה אבל חשוב גם להדגיש כי קיבלנו בעניין הזה גם שאלות מוועדת החינוך שעד כמה שאני מבין אין כוונה, בעקבות העלאתו לרמת חקיקה ראשית, להגביר באיזושהי צורה את השימוש כאן אלא רק להבנות אותו.

גור בליי: השימוש בו כמובן יהיה מאוד תחום ומוגבל בהתחשב ברגישות של סגירה של מוסד חינוך על ההשלכות המשמעותיות שיש לכך.

גור בליי: נכון?

אסתי ורהפטיג: בוודאי.

אסתי ורהפטיג: להפך.

אסתי ורהפטיג: התיקון הזה להבנתנו רק מצר ומקשה על האפשרות להשתמש בזה.

אייל זנדברג: בכל אופן מדובר בהנחיה ספציפית מסוימת למוסד מסוים.

אייל זנדברג: זה לב העניין.

גור בליי: שוב, יש כאן עניין של מידתיות, אם אפשר לסגור מבנה אחד או רק חלק מהמבנה.

אסתי ורהפטיג: זה היה גם עד עכשיו ועד עכשיו כך זה גם הופעל.

גור בליי: אני אקריא את הנוסח ואז נסביר את השינויים שנעשו בו.

גור בליי: הוספת סעיף 28ג אחרי סעיף 28ב יבוא:

גור בליי: בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב בריאותי מיוחד או על מצב חירום בשל נגיף הקורונה, ראש השירות או רופא מחוזי רשאי להורות, בהודעה בכתב, למפעיל של מוסד המקיים פעילות חינוך לסגור את המקום, כולו או חלקו, בהיקף שאינו עולה על הנדרש ובשים לב לסוג המוסד ולצורך לאפשר ככל הניתן הפעלה של גופים ומוסדות מהסוגים המפורטים בסעיף 10(ג - אלה מוסדות לאוכלוסיות בסיכון וכן הלאה ויש לקחת את זה בחשבון בעת קבלת ההחלטה ומקבל ההחלטות צריך להימנע עוד יותר מסגירתם - אם שהה בו אדם הנושא את נגיף הקורונה, או שיש חשש ששהה בו אדם הנושא זן מסוכן של נגיף הקורונה, לתקופה שינקוב בהודעה, הדרושה לשם מניעת הדבקה בנגיף או בזן מסוכן שלו בשל שהייה באותו מקום, או לשם עריכת חקירה אפידמיולוגי, ובלבד שסגירתו לשם מניעת הדבקה לא תעלה על שבעה ימים, ובמקרים מיוחדים ולפי הוראה של ראש השירות – על חמישה ימים נוספים ושסגירתו לשם עריכת חקירה אפידמיולוגית כאמור לא תעלה על 72 שעות, ובמקרים מיוחדים ולפי הוראה של ראש השירות – על 120 שעות.

גור בליי: לעניין זה, "זן מסוכן של נגיף הקורונה" – זן של נגיף הקורונה אשר מועילות החיסון שניתן בישראל nCOV לגביו פחותה משמעותית, או שהוא גורם לתחלואה קשה בשיעורים גבוהים באופן משמעותי לעומת זנים ידועים של הנגיף.

גור בליי: , "ראש השירות" – ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות או סגנו.

גור בליי: לגבי סעיף קטן (ב), אנחנו צריכים השלמה מנציגי הממשלה.

גור בליי: יתר הסעיפים נשארים כפי שכבר הקראנו לעניין ההשגה וההחלטה על ההשגה.

גור בליי: מה שחסר לנו, אם אפשר לדעת מנציגי הממשלה, מי הם הגורמים הרלוונטיים בהקשר הזה.

אסתי ורהפטיג: הם כתובים בתקנות הקיימות של חינוך.

אסתי ורהפטיג: אפשר להעתיק את זה משם.

אסתי ורהפטיג: נעתיק משם את הגורמים הרלוונטיים שעד היום החובה היא לדווח להם.

אסתי ורהפטיג: רצינו לומר שאנחנו מבינים שיש סיכום עם יושב ראש הוועדה, לאור הבקשה שלנו, לאור הנטל הכבד שמטילה חובת ההתייעצות, שההתייעצות עם ראש הרשות תהיה חלופית להתייעצות עם מנהל המוסד.

גלעד קריב: עוד אין סיכום כזה.

גור בליי: סליחה, מה היא אומרת שהסיכום?

גלעד קריב: אם לא ניתן לקיים עם ראש הרשות, זה יהיה עם מנהל המוסד החינוכי.

אסתי ורהפטיג: וגם להוסיף מאמץ סביר.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא מקובל עלי.

גלעד קריב: יש דינים של היוועצות.

גלעד קריב: אם ניסיתם והבן אדם לא ענה לכם, קיימת לכם חובת ההיוועצות.

אסתי ורהפטיג: גם באזור מוגבל יש לשון דומה של מעמד סביר להתייעצות עם ראשי העיר.

גלעד קריב: יש לכם סעיף דחיפות.

גלעד קריב: את רוצה מעמד סביר?

גלעד קריב: אני מוציא את סעיף הדחיפות.

גלעד קריב: לא גם וגם.

גלעד קריב: יש לכם סעיף דחיפות.

גלעד קריב: לא הצלחתם להשיג את ראש הרשות, תפעילו את זה על פי סעיף הדחיפות.

אסתי ורהפטיג: בסדר.

גלעד קריב: יש לכם סעיף דחיפות.

גלעד קריב: אתם רוצים לסגור מוסד שהוא בבעלות רשות מקומית בלי לדבר עם הרשות המקומית?

אסתי ורהפטיג: לא.

אסתי ורהפטיג: להפך.

אסתי ורהפטיג: אנחנו רוצים לעשות את ההליך כמו שהוא אמור להיות בחוק מלכתחילה ולא להשתמש בדחיפות.

גלעד קריב: דיברתם עם המנהל, עם הרופא המחוזי, ואז מה המשמעות של להיוועץ עם מנהל בית הספר?

גלעד קריב: מנהל בית הספר יודע מה קורה בבתי ספר אחרים, האם אפשר להעביר תלמידים או לא?

אסתי ורהפטיג: לא, אבל אני חושבת שמה שאדוני דיבר עליו, הוא מכיר את האוכלוסייה ואת משמעות הסגירה.

גלעד קריב: אז ראש הרשות או מי שהוא הסמיך לכך.

גלעד קריב: גם מערכת הבריאות חייבת לכבד את עבודתם של הגורמים האחרים שהאחריות שלהם על טובת הציבור היא באותה עוצמה.

גלעד קריב: במקום שזה קריטי, תשתמשו בזה.

גלעד קריב: תראו, סעיף הדחיפות הוא לא מילה גסה.

גלעד קריב: אנחנו לא מחוקקים מנגנונים שאנחנו חושבים שהם פסולים ובזויים.

גלעד קריב: במקום שיש דחיפות אפידמיולוגית, תשתמשו בסעיף הדחיפות.

גלעד קריב: במקום שאין דחיפות אפידמיולוגית, אפשר לחכות יום.

גלעד קריב: תשיגו את מנהל מערכת החינוך העירונית.

גלעד קריב: זה פשיטה.

גור בליי: למען הפרוטוקול אני רוצה לציין שסעיף הדחיפות, אין הכוונה לסעיף הדחיפות בסעיף 4 אלא לסיפה שהקראתי.

גור בליי: "אלא אם בנסיבות העניין נדרש להורות על סגירת המוסד באופן מיידי והודעה על כך תימסר לגורם הרלוונטי במשרד החינוך, במשרד הכלכלה והתעשייה ולראש הרשות בהקדם האפשרי".

גלעד קריב: כשצריך תשתמשו בסעיף הדחיפות.

אסתי ורהפטיג: בסדר.

אסתי ורהפטיג: המסר הובן.

אסתי ורהפטיג: מה שכתוב כאן בסוגריים, "או מי שהסמיך לכך", זה כן נראה לנו חשוב.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: זה בוודאי.

גלעד קריב: חובת ההיוועצות לא אומרת עד כלות, תשיג את הבן אדם, תארוב לו בביתו.

גלעד קריב: חובת התייעצות אומרת שאתה מנסה להיוועץ.

גלעד קריב: אם הגורם השני לא מרים את הטלפון, לא עונה – קיימת את חובת ההיוועצות.

גלעד קריב: הרופא המחוזי צריך לומר למזכיר שלו או למזכירה שלו שתשאיר הודעה אצל ראש הרשות שהוא חייב לסגור את בית ספר אלונים, תחזור אלי בבקשה בשעות הקרובות, לא חזר ראש הרשות – אתם קיימתם את חובתה היוועצות.

גלעד קריב: אתם לא צריכים להעלות מזל"ט שיחפש את ראש הרשות.

גלעד קריב: ראש רשות חכם יסמיך מישהו.

גלעד קריב: המזכירה או המזכיר של ראש הרשות יאמרו שלעניין הזה דברו עם מנהל אגף החינוך, דברו עם מנהל השירות החינוכי הפסיכולוגי.

גלעד קריב: בסדר גמור.

גלעד קריב: אני רוצה לומר שכאשר יש דחיפות, תשתמשו בדחיפות.

גלעד קריב: זה לגיטימי לחלוטין.

גור בליי: להשלים ולומר שלצד הנושא הזה או כחלק מאותו הסדר דיברנו גם על כך שיהיה דיווח על הנושא הזה כתוספת לסעיף 48א.

גור בליי: לבקשתך הממשלה הדיווח הוא יותר מצומצם מכפי שרצינו בתחילה אבל הדיווח יהיה "מספר הוראות הסגירה של מוסד המקיים פעילות חינוך, כולו או חלקו כאמור בסעיף 28ג או פירוט לסוג המוסד שנסגר, הרשות המקומית בתחומה הוא נמצא ומשך הסגירה".

גלעד קריב: זה חייב להיות.

גלעד קריב: אני יודע שקצת קשה להוסיף עוד חובת ריכוז מידע אבל בתי ספר, לא יכול להיות שייסגרו במדינת ישראל 200 בתי ספר בהוראה של רופא מחוזי והרשימה לא תרוכז במקום כלשהו.

גלעד קריב: תחליטו משרד הבריאות, תחליטו משרד החינוך, החלטה שלכם וברגע שזה אצלכם, זה בקלות עובר לוועדת החינוך.

גור בליי: אמרנו ואנחנו חוזרים ואומרים לפרוטוקול שהרבה פעמים חובות דיווח אלה, זה פחות חשוב אם זה מגיע אלינו.

גור בליי: זה חשוב שזה מגיע אלינו אבל זה דווקא כדי שלממשלה יהיה מעקב אחרי הדבר הזה.

גור בליי: אנחנו יודעים שאם לא תהיה חובת דיווח, לא יהיה מעקב.

גלעד קריב: זה פשיטה.

גלעד קריב: זאת הדרך היחידה להבין אם יש כאן איזו תופעה ומה המדיניות.

גלעד קריב: אולי נגלה שבמחוז צפון יש רופא מחוזי עם מדיניות אחת ובמחוז דרום עם מדיניות אחרת לגמרי.

גלעד קריב: אין סיבה שבמשרד הבריאות לא תהיה מדיניות.

גלעד קריב: אם נגלה שבמחוז דרום סגרו 200 בתי ספר ובמחוז צפון סגרו 10 בתי ספר - יש לנו בעיה.

גלעד קריב: אם כן, לא בוועדת חינוך אלא קודם כל בתוך משרד הבריאות צריך להידרש לעניין.

גלעד קריב: אני מניח שהיום יש ריכוז של המידע, אז תעבירו אותו.

אילנה גנס: יש היום הנחיות אחידות כמובן בתיאום עם ראש השירות.

גלעד קריב: בוודאי.

גלעד קריב: פישטנו את חובת הדיווח.

גלעד קריב: אם הייתה מחשבה שנאמר איזו שכבה סגרתם, פישטנו.

גלעד קריב: טבלת אקסל אחת פשוטה.

גלעד קריב: אדוני היועץ המשפטי, סוגיית צווי הסגירה של עסקים.

גלעד קריב: תפנה אותנו לסעיף.

גור בליי: זה מופיע בכמה סעיפים.

גור בליי: קודם כל, סעיף 32ב לחוק העיקרי.

גור בליי: בעקבות הדיון בוועדה והנחיה של חברי הוועדה נעשו בסעיף כמה צמצומים.

גור בליי: קודם כל, העילה לסגירה שמבוססת על התו הירוק, הובהר שהסגירה תתאפשר אם יש קונקרטיזציה.

גור בליי: קודם נאמר שהוא הפר במידה ניכרת את אחריותו בהקשר של תו ירוק ועכשיו נאמר בצורה מפורשת ש"הגורם האחראי על המקום – זה סעיף 32ב(א)(4) – הפר את חובתו להפעיל מנגנון שנועד למנוע כניסה למקום שנקבעו לגביו הוראות לפי סעיף 8א שמי שלא הציג תוצאה שלילית בבדיקה עדכנית, תעודת מחוסן או תעודת מחלים בניגוד להוראות שנקבעו לגבי אותו מקום לפי אוו סעיף".

גור בליי: לבקשת הוועדה נקבע שבשונה מצווי הסגירה האחרים שהם 7 ימים, צו הסגירה הראשוני בשל הפרת התקנות הוא עד שלושה ימים.

גור בליי: כמובן כל הדבר הזה הוא אחרי הליך של שימוע בפני נותן ההחלטה.

גור בליי: התיקון הזה הוא בסעיף קטן (ד).

גלעד קריב: לשאלתו של חבר הכנסת רוטמן, סעיף קטן (ג).

גלעד קריב: סעיף 32ב(ג) נותן את עניין שיקול הדעת.

גלעד קריב: "לא ייתן הגורם המורשה צו סגירה מינהלי כאמור אלא אם כן יש לו יסוד סביר להניח כי בנסיבות העניין" וכולי.

גלעד קריב: זה שיקול הדעת.

גלעד קריב: אתה לא מוציא ישר צו סגירה מינהלי.

גור בליי: אחר כך זה גם בהבניה של שיקול הדעת.

גור בליי: גם בסעיף 32ג יש את העניין הזה.

גור בליי: עוד דבר שנעשה לבקשת הוועדה, שינוי בסעיף ההשגות, סעיף 32ח שפושט במידה רבה:

גור בליי: פסקה (2) – תימחק.

גור בליי: לפי הגורם שקיבל את ההחלטה, כך ההשגה.

גלעד קריב: דעתנו לא נוחה כאן מסיפור ראש הרשות המקומית והרופא המחוזי.

גלעד קריב: אני מודה שלא מצאנו כרגע פתרון.

שמחה רוטמן: אני מציע שראש רשות, זה ישר ילך לעתירה לבית משפט השלום.

שמחה רוטמן: אני מציע שלא יהיה גורם משיג מעל ראש רשות אלא שפשוט ילך ישר לסעיף 32ט.

שמחה רוטמן: אם ראש רשות סוגר, לך לבית משפט או לשר הפנים או לממונה על המחוז שבסופו של דבר הוא גורם המפקח על ראש הרשות.

גלעד קריב: אני חוזר לעורך הדין זנדברג ולעורכת הדין כהן כי זה פחות עניין של משרד הבריאות.

גלעד קריב: אמרתי בדיון הקודם שעל פניו היה הגיוני שערעור של ראש רשות מקומית, שילך לממונה על המחוז במשרד הפנים.

גלעד קריב: משרד הפנים מכוח פקודת העיריות, מותר לו לתת הוראות והנחיות לרשויות מקומיות.

גלעד קריב: היה הגיוני להשאיר שדרג נבחר לא משיגים עליו בפני רופא מחוזי של משרד הבריאות.

שמחה רוטמן: זה לא באותה היררכיה.

גלעד קריב: אני מבקש שתבדקו אם אפשר לסגור את זה כך שזה יהיה הממונה על המחוז במשרד הפנים.

גלעד קריב: יש לי מחשבה שברוב המקרים ראש רשות מקומית הוא לא זה שירוץ להוציא צו סגירה מינהלי לעסק בתחומו אבל תבדקו בשביל האסתטיקה הדמוקרטית, נקרא לזה כך.

גלעד קריב: ראש רשות מקומית הוא דרג נבחר.

גבי לסקי: יש כאן סעיף שימוע?

גבי לסקי: אני לא רואה.

גלעד קריב: יש כאן סעיף הבניית שיקול דעת וגם ההשגה.

גבי לסקי: ההשגה היא אחר כך.

גבי לסקי: לא לפני.

שמחה רוטמן: יש חובת שימוע כללית על כל החלטה מינהלית.

גלעד קריב: בסעיף 32ג, "בבואו לתת צו סגירה מינהלי, ישקול הגורם המורשה בין השאר את אלה".

גלעד קריב: אין דרך שלא תישמע דעתו של בעל העסק.

גלעד קריב: האפשרות לתקן את הליקוי בתוך זמן סביר.

גלעד קריב: לא יכול להיות שיפעילו את שיקול הדעת הזה בלי לשמוע את בעל העסק אבל אלה דינים פשוטים של דין מינהלי.

שמחה רוטמן: מי שנפגע, רשאי לפנות לגורם המורשה לעיון חוזר.

גבי לסקי: אבל זה אחרי.

גור בליי: אני יודע שבנוהל שקיים היום הם מחויבים לתת את זה אבל למיטב זיכרוני זה נכון שזה לא מעוגן בחקיקה ראשית.

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: זה לא מעוגן.

גלעד קריב: אולי צריך לומר בסעיף 32ג, כאשר כתוב "לא ייתן הגורם המורשה צו סגירה מינהלי כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) אלא אם כן יש לו יסוד סביר להניח כי בנסיבות העניין שימוש באמצעי שפגיעתו וכולי", להוסיף כאן "ולאחר שמיעת".

אסתי ורהפטיג: בסעיף 32ד, אני רואה שבפסקה (4) הוא צריך "לפרט פרטים בדבר זכות השימוע בפני הגורם בפני הגורם המורשה לרבות פרטים בדבר אופן" וכולי.

גור בליי: זה כבר בצו שהוא נותן.

אסתי ורהפטיג: נכון אבל הכוונה שיש זכות שימוע.

גור בליי: לא.

גור בליי: הכוונה היא לפני הוצאת הצו.

שמחה רוטמן: חובת השימוע המינהלי שקיימת בכלל על פי כללי המשפט המינהלי, היא הרבה יותר עם קצוות פתוחים.

שמחה רוטמן: מה אתה עושה אם יש עסק שהוא פתוח והבעלים לא נמצא שם בכלל, אז אתה סוגר ואז הוא יבוא להתלונן.

שמחה רוטמן: לפעמים זה המצב.

שמחה רוטמן: אם את ממחייבת שימוע ואת עושה את זה כתנאי להפעלת שיקול הדעת, הוא יכול להתחמק משימוע.

גור בליי: אני חייב לציין שבנוהל, חוץ ממצבים חריגים, לפי הנוהל שעל פיו זה מופעל, חייבים לתת שימוע.

גור בליי: יש 24 שעות בין המועד שיש את הדוח שהוא בסיס לצו לבין מתן הצו וב-24 שעות אלה הם מחויבים לקיים שימוע.

גור בליי: זה לא מעוגן בחוק אבל זה כן מעוגן בהנחיה שלפיה פועלים.

שמחה רוטמן: אם תעגן את זה בחוק והבן אדם מתחמק משימוע, תטיל חובה אקטיבית על שימוע, לא תוכל לסגור.

אסתי ורהפטיג: נכון.

אסתי ורהפטיג: אני חושבת שזה ברור גם מ-32ד(4).

אסתי ורהפטיג: זה ברור שיש כאן חובת שימוע כחלק מהתהליך.

גבי לסקי: זה יכול להיות מקרה שהוא העמיד עובד ובאותו רגע לא עשה את עבודתו או שהיה שומר שלא הבין או שהוא היה בחוץ לארץ.

גבי לסקי: זאת פגיעה בפרנסה כאשר גם אנחנו מטילים עודף הוצאות על המעסיקים שצריכים להביא עוד מישהו שיבצע את התפקיד הזה.

גבי לסקי: אם אותו בן אדם לא ביצע את התפקיד שלו, אנחנו יכולים לסגור לו את העסק בלי לשמוע אותו?

גבי לסקי: אני חושבת שזה קיצוני.

שמחה רוטמן: את צודקת אבל סעיף 32ו אומר שמהרגע שניתן הצו, יש לו 24 שעות לסגור.

שמחה רוטמן: ב-24 השעות האלה הוא יגיש בקשה לעיון חוזר.

גבי לסקי: אתם יודעים שלא כל האנשים יודעים את החוק ולא יודעים למי להגיש את ההשגה ואיך לעשות את זה.

גלעד קריב: אנחנו עוסקים במצב שיש בו סיכון אפידמיולוגי, אז מה אנחנו רוצים?

גבי לסקי: אז אומרים לו שהוא חייב למלא אחר ההנחיות.

גלעד קריב: אבל הוא לא ממלא אחר ההנחיות.

שמחה רוטמן: הוא הפר הנחיה, בא הגורם המורשה ונתן לו צו.

שמחה רוטמן: בצו כתוב שסוגרים אותו לשלושה ימים כי עשית 1, 2, 3, 4, יש לך זכות שימוע בפני ואתה יכול להתקשר אלי בטלפון הזה והזה.

שמחה רוטמן: אם אתה חושב שטעיתי, תעשה עיון חוזר ותוכל גם להשיג על החלטתי.

שמחה רוטמן: יש לך 24 שעות לטובת כל האירוע הזה.

שמחה רוטמן: אם הוא החליט לא לממש את זכות השימוע שלו, אין מה לעשות.

גבי לסקי: ואם הוא לא נמצא?

גלעד קריב: אם הוא לא נמצא, נמשיך להשאיר את האירוע האפידמיולוגי פתוח כי הוא לא נמצא?

שמחה רוטמן: יש לו 24 שעות לבוא ולהגיד שהוא חושב שטעו.

גבי לסקי: יכול להיות שזה קרה אבל הוא יכול לתקן.

גבי לסקי: למה לסגור לו את העסק?

שמחה רוטמן: שיגיד את זה בשימוע.

שמחה רוטמן: יש לו זכות שימוע בסעיף 32ד(4).

גלעד קריב: זה מובנה בחוק.

גלעד קריב: אנחנו לא נמצאים בסיטואציה רגילה.

גלעד קריב: על פי דיני התעבורה והפקודה נכנס פקח של משרד הבריאות, רואה מצב תברואתי מסוכן באיזשהו מקום, אז מה, גם שם אנחנו לא סוגרים את המטבח עם החולדות?

גבי לסקי: אבל זה לא זה.

גבי לסקי: אם מישהו הבין שזה תו סגול ולא תו ירוק ואז בגלל זה נתן ליותר אנשים להיכנס?

שמחה רוטמן: יבוא לשימוע.

גלעד קריב: זה לא נכנס מיידית.

גלעד קריב: יש זכות השגה.

גלעד קריב: קיצרנו את זה בהקשר של התו הירוק לשלושה ימים כדי שהנזק יהיה יותר מצומצם אל מול הפרות יותר בוטות.

גלעד קריב: אפשר להגיש כאן הסתייגות להכנסת מנגנון שימוע פורמלי.

גור בליי: למרות ששוב אני אומר כי אני לא רוצה שיתפרש אחרת שהצירוף של סעיף 32ו שנותן במצב הרגילן 24 שעות וסעיף 32ד(4) שאומר שבצו אתה צריך לפרט את זכות השימוע בפני הגורם המורשה נותן הצו לרבות פרטים בדבר אופן ההתקשרות עמו וגם סעיף 32ה שאומר שדאתה צריך להמציא את זה למי שאחראי באותה עת על המקום – זה אומר שאתה צריך לבוא, לתת את הצו נגיד למנהל המשמרת או למי שנמצא שם, להגיד לו שבתוך 24 שעות סוגרים לך את העסק, הנה הפרטים איך אתה עושה את השימוע ואחר כך גם יש לך זכות השגה.

גלעד קריב: אני רוצה לחדד כאן איזושהי נקודה שלא נובעת מקוצר רוח בהאזנה להצעות אלא רק מלוחות הזמנים.

גלעד קריב: צריך לעשות הבחנה, ואולי שגיתי כשלא עמדתי על זה בהתחלה.

גלעד קריב: היו כמה סוגיות שלא נדונו בכלל בוועדה.

גלעד קריב: למשל הסוגיה עם משרד הבריאות – לא נדון בוועדה ההסדר שאנחנו מגבשים.

גלעד קריב: לא היה על זה דיון.

גלעד קריב: היום היה על זה דיון אבל לא היה כאן הדיון הזה.

גלעד קריב: היו עוד כמה נקודות.

גלעד קריב: ברוב הנקודות שאנחנו דנים עכשיו התקיים דיון בוועדה.

גלעד קריב: קראנו את הנוסח של ההצעה הממשלתית, העלינו סוגיות, חברי הכנסת דרשו א' ודרשו ב', קיימנו בשבוע שעבר דיון מאוד מסודר.

גלעד קריב: אז באנו לוועדה ואמרנו שמכיוון שעלו כאן כל מיני רעיונות, אנחנו רוצים ללכת לממשלה, נביא את עמדת הממשלה בהצעה וסיכומים וכולי וחברי כנסת שלא מרוצים מהסיכום, יגישו הסתייגות ומחר ינמקו אותה ונצביע עליה ככל שהם יישארו עם ההסתייגות הזאת.

גור בליי: להשלמת התמונה.

גור בליי: שלח לי עכשיו אורי בוצמינסקי, היועץ המשפטי של מינהלת האכיפה איך הם מוסרים בפועל את הפרטים בדבר זכות השימוע.

גלעד קריב: מינהלת האכיפה דיברה בפעם הקודמת ואני לא פותח כאן דיון על כל סעיף חדש.

גלעד קריב: אני מצטער.

גלעד קריב: הרי דיברו בפעם הקודמת, אז בואו ניפתח גם את הסעיפים שלא העלינו היום.

גלעד קריב: אנחנו הגענו לדקה ה-90 ואני לא אומר את זה כביקורת.

גלעד קריב: תמיד אפשר לפתוח.

גלעד קריב: העלינו נקודות, שמענו התייחסות של הממשלה, כרגע מי שרוצה להעלות יכול עוד הסתייגויות ולנמק אותן.

גלעד קריב: ככל שתרצו נצביע עליהן.

גלעד קריב: אנחנו חייבים לכבד את חברי הכנסת שרוצים להגיש הסתייגויות ולהפיץ כאן נוסח.

גלעד קריב: יש כאן עוד כמה סוגיות עקרוניות שלא הצלחנו לסגור.

גלעד קריב: מה זאת הסוגיה של הוראת מעבר?

גור בליי: דיברנו על כך שחלק מהחוקים וחקיקת המשנה שהפנתה והתבססה על מצב חירום, צריך לעשות לה התאמה גם לעובדה שעכשיו יש שני מצבים.

גור בליי: זאת אומרת, אם כתוב בצו מסוים שהוא מותנה בקיומו של מצב חירום לפי חוק הקורונה, במקור ההצעה שלנו הייתה לקבוע איזושהי תקופת מעבר שבמהלכה ייעשו התאמות בחקיקת המשנה.

גור בליי: הממשלה ביקשה שבכוח סמכותה הכללית היא תעשה את זה אבל לא לקצוב מועד כזה ולכן ההצעה היא לקבוע הוראת מעבר: סעיף 38 – הוראת מעבר מיום תחילתו של חוק זה יראו כל הוראה לפי חוק בדבר מצב חירום שהוכרז לפי סעיף 2 לחוק העיקרי כנוסחו ערב תחילתו של חוק זה, כאילו עניינה מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד שהוכרז לפי סעיף 2 לחוק העיקרי כנוסחו בחוק זה.

גלעד קריב: אנחנו לא דיברנו בפעם הקודמת שנוסיף הוראת מעבר שאומרת ש אם החוק נכנס לתוקף ב-1 בפברואר יראו באישור החוק כאילו נתנו הכרזה לשבועיים, לשלושה, כאילו אנחנו במצב חירום ושהממשלה תטפל.

גור בליי: לא.

גור בליי: זה לא לעניין ההכרזה.

גור בליי: על זה דיברנו.

גור בליי: זה לעניין תקנות או צווים אחרים שלא קשורים לנושא חוק הקורונה.

גור בליי: אם יש צו תכנון ובנייה שהוא מאפשר איזושהי היוועדות חזותית או משהו כזה והוא אומר שהוא חל רק כשיש מצב חירום – במקום מצב חירום יקראו כאילו כתוב מצב חירום או מצב בריאותי מיוחד.

גלעד קריב: זו נקודה חשובה.

גלעד קריב: יש תקנות שלא מותקנות מכוח החוק הזה ושהסדירו כל מיני דברים שרו כתוצאה מהקורונה.

גלעד קריב: למשל איך חותמים על תצהיר בפני עורך דין, איך מספקים שירותים באמצעים מקוונים.

שמחה רוטמן: המסכות והבידוד הם מכוח זה או שהם משהו אחר?

גור בליי: זאת פקודת בריאות בעם.

שמחה רוטמן: לא, היא לא מותנית במצב חירום לפי חוק הקורונה?

גור בליי: לא.

שמחה רוטמן: אלה הכרזות שונות?

אסתי ורהפטיג: כן.

אסתי ורהפטיג: זו הכרזה שונה.

שמחה רוטמן: היא מחוץ לחוק, אבל השאלה היא אם אין קשר בין מצב החירום והמצב המיוחד לביניהם.

אייל זנדברג: זה לא תלוי בהכרזה ספציפית.

אייל זנדברג: הוא לא תלוי בהכרזה סטטוטורית.

שמחה רוטמן: זה בהכרזה לפי פקודת בריאות העם.

גור בליי: כן.

גור בליי: בדיוק.

שמחה רוטמן: יש שם הכרזה.

שמחה רוטמן: יש שם מנגנון הכרזה.

גור בליי: כן.

גור בליי: של פנדמיה.

אסתי ורהפטיג: מחלה מידבקת מסוכנת.

אסתי ורהפטיג: משהו כזה.

יעל כהן: בסוף רוב התקנות הן תקנות שיבואו לאישור מכוח החוק.

שמחה רוטמן: לתיקון הבא צריך לחשוב מה אנחנו עושים עם מסכות ובידוד.

גלעד קריב: דרך אגב, זה מה שעשינו בהיוועדות חזותית.

גלעד קריב: בהיוועדות חזותית ביטלנו את הנתק בין ההכרזות ואמרנו שכל הסיטואציה של ההיוועדות החזותית תלויה בהכרזה על פי חוק הסמכויות.

גלעד קריב: פקודת בריאות העם זה יותר מסובך.

גלעד קריב: אתה צודק.

גלעד קריב: הסוגיה הזאת ברורה.

גלעד קריב: אם כבר התקינו תקנות על איך חותמים על תצהיר, כתוב שם הכרזה על מצב חירום, זה ייקרא כאילו גם במצב בריאות מיוחד והממשלה תראה אם יש שם דברים שצריכים להיות רק במצב חירום ולא במצב בריאות מיוחד.

גלעד קריב: ממשיכים.

גלעד קריב: היוועדות חזותית.

גור בליי: נעה תציג את הנושא הזה.

גור בליי: נותר עוד הנושא של פקודת בריאות העם.

גלעד קריב: אנחנו תכף נעשה הפסקה ונוציא נוסח יושב ראש לפקודת בריאות העם ונסביר בדיוק.

גור בליי: נעה תציג את ההיוועדות החזותית.

גלעד קריב: יש לנו כאן שתי סוגיות בהן אנחנו צריכים לקבל עמדת ממשלה.

גלעד קריב: האחת, מה עושים עם הפיקוח בוועדת הבריאות, והשנייה, הרכב קבינט הקורונה.

נועה ברודסקי לוי: למעשה כבר הקראנו וטיפלנו בכל מה שקשור ביחס בין חוק הקורונה והיוועדות חזותית בתקופת הקורונה לפי חוק ההסדרים.

נועה ברודסקי לוי: מיה שנותר לנו זה הנושא של ההכרזות.

נועה ברודסקי לוי: הוועדה דנה בפעם הקודמת בשאלה מתי תובא הכרזה לאישור הוועדה, כמה זמן לפני ובנשוא חריג הדחיפות.

נועה ברודסקי לוי: בינתיים היה שיח עם הממשלה ועם היושב ראש ומה שמסתמן הוא שבמצב מיוחד ההכרזה תובא לוועדה 72 שעות מראש ובמצב חירום 48 שעות מראש.

נועה ברודסקי לוי: אם הוועדה לא דנה, ההכרזה תיכנס לתוקף ואולם הוועדה יכולה בכל עת לבטל את ההכרזה או לקצר אותה.

נועה ברודסקי לוי: לגבי חריג הדחיפות גם עלתה שאלה מה קורה אחרי שזה נכנס לתוקף ומסתמן שזה ייכנס לתוקף בדחיפות אבל הוועדה תוכל לבטל או לקצר.

גלעד קריב: בטווח של?

נועה ברודסקי לוי: בכל התקופה.

נועה ברודסקי לוי: בהכרזה על ...

נועה ברודסקי לוי: עד 28 ימים ואז הוועדה יכולה לקצר או לבטל ו-14 ימים לגבי ...

גלעד קריב: זה לא מה שמסתמן.

גלעד קריב: זה נוסח היושב ראש.

נועה ברודסקי לוי: כנ"ל לגבי ההכרזה במערכת הצבאית.

נועה ברודסקי לוי: אנחנו כמובן את אותם תיקונים גם שם.

נועה ברודסקי לוי: עוד שני דברים קטנים שנותרו לנו.

נועה ברודסקי לוי: לגבי יום התחילה, רצינו לעשות איזשהו תיקון קטן.

נועה ברודסקי לוי: דובר על כך שיום התחילה יהיה ביום התחילה של תקנות שהובאו לנו לפי חוק ההיוועדות החזותית בהסדרים ורק רצינו להוסיף ששר המשפטים יפרסם בצו את מועד התחילה לפי אותו יום בדיוק אבל שיהיה איזשהו פרסום מסודר של היום.

גלעד קריב: בסדר גמור.

נועה ברודסקי לוי: דבר אחרון.

נועה ברודסקי לוי: אנחנו נדרשים לאיזושהי הוראת מעבר לגבי ההכרזה כי ההכרזה על הגבלה חלקית שקיימת היום פוקעת ב-31 בינואר.

נועה ברודסקי לוי: כיוון שגם החוק פוקע ב-31 בינואר, יש איזשהו חשש שאולי לא יספיקו להחריג.

גלעד קריב: צריך להאריך את ההכרזה ב-10 ימים או בשבועיים.

נועה ברודסקי לוי: הממשלה רצתה 28 ימים.

גלעד קריב: הממשלה רצתה 28 ימים וידעה שהיא תקבל 14 ימים.

נועה ברודסקי לוי: אם כן, 14 ימים.

גלעד קריב: שיתכוננו.

גלעד קריב: שיצאו מנקודת הנחה שהחוק עובר ושיכינו עכשיו את כל ההכנות הנדרשות.

גלעד קריב: זאת הרי הארכה ולא השינוי של המצב.

נועה ברודסקי לוי: נקריא את הסעיפים הרלוונטיים.

נועה ברודסקי לוי: את רוב ההסדר הקראנו ונקרא רק את הדברים החדשים.

נועה ברודסקי לוי: התיקון בסעיף 2 לחוק העיקרי.

נועה ברודסקי לוי: בסעיף קטן (ד) ברישה עד המילים "אלא אם כן קיבלו" יבוא "השרים לא יכריזו הכרזה על הגבלה מלאה אלא אם כן ניתנה הכרזה על מצב חירום לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה או בהתקיים טעמים אפידמיולוגיים מיוחדים לעניין סיכון מוגבר בבית סוהר מסוים או באזור מסוים ולאחר שקיבלו".

נועה ברודסקי לוי: בסעיף קטן (ז) במקום האמור בו יבוא -

נועה ברודסקי לוי: החליטה ועדת החוקה לאשר את הצעת ההכרזה, תפורסם ההכרזה ברשומות סמוך לאחר מכן ותיכנס לתוקף ב-07:00 בבוקר שלאחר פרסומה, אלא אם כן נקבע בה מועד מאוחר יותר.

נועה ברודסקי לוי: אחרי סעיף קטן (ז) יבוא - "(ז1) על אף האמור בסעיף קטן (ז), בהתקיים דחיפות המחייבת כי ההכרזה החלקית או המלאה תיכנס לתוקף במועד מוקדם יותר, השרים רשאים להכריז בלי אישור ועדת החוקה כאמור בסעיף קטן (ז), ההכרזה תוגש לוועדת החוקה סמוך ככל האפשר לאחר פרסומה ברשומות בצירוף נימוקים והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההכרזה.

נועה ברודסקי לוי: הוועדה רשאית לאשר או לבטל את ההכרזה בכל עת".

נועה ברודסקי לוי: תיקון קטן.

נועה ברודסקי לוי: סליחה.

נועה ברודסקי לוי: הוועדה רשאית לקצר או לבטל כי זה נכנס לתוקף ולכן אין כאן את העניין של האישור.

נועה ברודסקי לוי: אני אקריא שוב לעניין אותם תיקונים בתוך ההכרזות של המערכת הצבאית.

נועה ברודסקי לוי: בסעיף 20 לחוק העיקרי –

נועה ברודסקי לוי: בסעיף קטן (ד) ברישה עד המילים "אלא אם כן קיבל" יבוא "שר הביטחון לא יכריז הכרזה על הגבלה מלאה אלא אם כן ניתנה הכרזה על מצב חירום לפי חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה או בהתקיים טעמים אפידמיולוגיים מיוחדים לעניין סיכון מוגבר בבית סוהר צבאי מסוים או בחדר משמר מסוים או באזור מסוים ולאחר שקיבל".

נועה ברודסקי לוי: בסעיף קטן (ז) במקום האמור בו יבוא -

נועה ברודסקי לוי: החליטה ועדת החוקה לאשר את הצעת ההכרזה, תפורסם ההכרזה ברשומות סמוך לאחר מכן ותיכנס לתוקף ב-07:00 בבוקר שלאחר פרסומה, אלא אם כן נקבע בה מועד מאוחר יותר.

נועה ברודסקי לוי: אחרי סעיף קטן (ז) יבוא - "(ז1) על אף האמור בסעיף קטן (ז), בהתקיים דחיפות המחייבת כי ההכרזה החלקית או המלאה תיכנס לתוקף במועד מוקדם יותר, השר רשאי להכריז בלי אישור ועדת החוקה כאמור בסעיף קטן (ז), ההכרזה תוגש לוועדת החוקה סמוך ככל האפשר לאחר פרסומה ברשומות בצירוף נימוקים והתשתית העובדתית שעמדה בבסיס ההכרזה.

נועה ברודסקי לוי: הוועדה רשאית לאשר או לבטל או לקצר את ההכרזה בכל עת".

נועה ברודסקי לוי: אני אקריא את יום התחילה עם התיקון עליו דיברנו.

נועה ברודסקי לוי: חלק מהסעיפים נכנסים לתוקף מיידית עם כניסת החוק לתוקף.

נועה ברודסקי לוי: הסעיפים שאנחנו דוחים את מועד התחילה שלהם, אלה אותם סעיפים שנוגעים ליחס בין שני החוקים, של חוק ההסדרים וחוק הקורונה בהסדרים.

נועה ברודסקי לוי: למעשה תחילתם של אותן פסקאות שאנחנו מתקנים עכשיו, של (3), (6), (7), (8) ו-(9) שנכנסות לחוק קיום דיונים בהיוועדות חזותית בהשתתפות עצורים, אסירים וכלואים בתקופת התפשטות נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) כנוסחם בחוק זה, ייכנסו לתוקף ביום תחילתן של תקנות ראשונות, כאמור בסעיף 133ד לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב) התשמ"ג-1982.

נועה ברודסקי לוי: שר המשפטים יפרסם בצו את מועד התחילה כאמור.

נועה ברודסקי לוי: הוראת המעבר.

נועה ברודסקי לוי: ביום תחילתו של חוק זה יראו כאילו ניתנו הכרזות על הגבלה חלקית לפי סעיפים 2 ו-20 – זאת בעצם ההכרזה על הגבלה החלקית הרגילה והכרזה על הגבלה חלקית במערכת הצבאית - שתוקפן עד אמצע פברואר, עד 14 בפברואר 2022.

גלעד קריב: תודה לנעה.

גלעד קריב: זה תיקון עקיף.

נועה ברודסקי לוי: זה תיקון עקיף.

נועה ברודסקי לוי: זה סעיף 2 של ההכרזות 20 של ההכרזה לפי המערכת הצבאית.

גבי לסקי: כשאנחנו מדברים על המערכת הצבאית, אנחנו מדברים על בתי דין.

נועה ברודסקי לוי: בתי דין צבאיים.

נועה ברודסקי לוי: לא בתי משפט.

נועה ברודסקי לוי: החוק לא מטפל בנושא הזה.

גלעד קריב: תודה רבה ליועצת המשפטית.

גלעד קריב: גם כאן הגברנו בצורה משמעותית את הפיקוח הפרלמנטרי וגם צמצמנו את רשימת הדיונים שניתן להפעיל עליה את נושא ההיוועדות החזותית.

גלעד קריב: הוצאנו מכאן דיון מהותי אחד במעצר עד תום הליכים שהיה לנו מאוד חשוב וקריטי.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו עושים עכשיו עוד הפסקה כדי לטפל ולמצות את הדיון עם הממשלה בסוגיות שנותרו למול ועדת הבריאות.

גלעד קריב: אנחנו ממתינים לשמוע את עמדת הממשלה לגבי הקבינט.

גלעד קריב: מיד עורכת הדין כהן תסביר לנו מ קורה עם הקבינט אבל אני רוצה לומר שחשוב לנו מאוד להפיץ את הנוסח.

גלעד קריב: מותר להגיש הסתייגויות עד סיום הדיון ועד סיום ההצבעות ולכן יתכן שברגע מסוים אנחנו נאמר שיש נוסח ונמשיך את הדיון בינינו וככל שצריך, יהיו כאן מספיק חברי כנסת מהקואליציה ואם נצטרך להגיש איזושהי הסתייגות, נעלה אותה לדיון.

גלעד קריב: אי אפשר להגיע למצב שהחוק לא יתקדם השבוע במליאה כי נותרנו עם איזושהי מחלוקת כזו או אחרת.

יעל כהן: לעניין הקבינט.

יעל כהן: לאחר בירור, שתי הצעות לתיקון.

יעל כהן: התיקון הראשון הוא בעקבות בקשת הוועדה.

יעל כהן: אנחנו מסכימים שבסעיף 46(א) שמדבר על הקבינט הרגיל, לא על האישור והשינויים, ייכתב שהוא ימנה לפחות חמישה חברים ובהם ראש הממשלה ושר הבריאות ועד מחצית מחברי הממשלה.

יעל כהן: זאת אומרת, לא יהיה קבינט קורונה שהוא פחות מחמישה חברים.

יעל כהן: זאת אחת משתי החלופות שהוועדה העמידה בפנינו.

יעל כהן: אנחנו גם לא מבחינים כאן בין מצב מיוחד למצב חירום כי אני חושבת שגם בפרקטיקה לא יבחינו בהרכב הקבינט בין שני המצבים.

יעל כהן: גור, אני אשלח לך את זה כתוב.

יעל כהן: הבקשה הנוספת בסעיף 46(ב) החדש שמדבר על צוות מצומצם שיוכל לאשר את התקנות בשינויים, אנחנו מבקשים להוסיף את ההבהרה שהצוות יהיה לכל הפחות ראש ממשלה, שר בריאות והשר הנוגע בדבר כי יכול להיות שיהיה יותר משר אחד נוגע בדבר.

יעל כהן: אנחנו רוצים להשאיר לממשלה כאן את הגמישות.

יעל כהן: כמובן יש לכם תמיד את הגמישות להחליט כמו שאמרנו שזה עולה לממשלה במליאתה או לקבינט הקורונה היותר רחב, הכול לפי העניין וגם בהתחשב בלוחות הזמנים.

גלעד קריב: הערה של עורכת הדין שרון רובינשטיין מהמשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: הערה קצרה כי סיימנו את הדיון בהיוועדות החזותית.

גלעד קריב: אנחנו לא פותחים את הדיון מחדש.

שרון רובינשטיין: אדוני, תודה רבה.

שרון רובינשטיין: אני מתנצלת אבל הייתה לי תקלה בעלייה לשידור.

שרון רובינשטיין: לעניין ההכרזה במצב מיוחד.

שרון רובינשטיין: כפי שהבנו בדיון הקודם, כמו שהוספנו במצב החירום גם את ה-מטעמים אפידמיולוגיים מיוחדים, הבנו שגם במצב מיוחד אתה מסכים וזה אושר - יתכן שיהיה מצב שבו מטעמים אפידמיולוגיים מיוחדים, יהיה איזשהו מקום שנצטרך להכריז עליו גם אם אין מצב מיוחד בכלל המדינה.

שרון רובינשטיין: אנחנו כן מבקשים להוסיף את זה.

נועה ברודסקי לוי: מה שמבקש המשרד לביטחון פנים זה שגם במצב מיוחד, כמו שעשינו במצב חירום, בהגבלה מלאה קבענו שגם אם אין מצב חירום אבל יש טעמים אפידמיולוגיים מיוחדים, יהיה אפשר להכריז על כלא מסוים או על אזור מסוים.

נועה ברודסקי לוי: מה שמבקשים עכשיו ממשרד לביטחון פנים זה שגם בהכרזה על הגבלה חלקית נוסיף שגם אם אין מצב מיוחד - - -

גלעד קריב: מה, מצב של שגרה?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: בשום פנים ואופן לא.

גלעד קריב: אנחנו סיימנו עם העידן הזה שיש צעדים מיוחדים בקורונה במצב שבו אין הכרזה.

גלעד קריב: בשום פנים ואופן לא.

גלעד קריב: יש לכם את חוק ההיוועדות הכללי.

גלעד קריב: יש את חוק ההיוועדות החזותית.

גלעד קריב: נכנסנו לעידן חדש של היוועדות חזותית.

גבי לסקי: אפשר לבטל גם את זה.

גבי לסקי: גם כך זה חוק קשה.

גלעד קריב: אני מצטער.

גלעד קריב: אני מבין את הצורך ואת החשש.

גלעד קריב: כשיש שגרה במדינת ישראל, אין הכרזות מיוחדות שפוגעות בזכויות אסירים בבתי הכלא.

גלעד קריב: לכן חוקקנו את חוק ההיוועדות בהסכמה.

גלעד קריב: מה יקרה אם לא תהיה הכרזה על מצב מיוחד?

גלעד קריב: אנחנו בשגרה.

גלעד קריב: חוק ה-וי.

גלעד קריב: סי נכנס לתוקף ועכשיו אתם מכריזים.

גלעד קריב: מה יקרה כאן בהתנגשות בין החוקים האלה?

גלעד קריב: כל הרעיון הוא לייצר בהירות וכאשר יש הכרזה על מצב מיוחד או על מצב חירום במדינה, ברגע שיש הכרזה של המשרד לביטחון פנים, בעצם יצאנו ממשטר ה-וי.סי.

גלעד קריב: השגרתי למשטר המיוחד.

גלעד קריב: זה ייצור לנו פה בלגן וגם לכם בלגן משפטי.

גלעד קריב: חוק ה-וי.סי.

גלעד קריב: בהסכמה נותן לכם.

שרון רובינשטיין: בסדר.

שרון רובינשטיין: תודה רבה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: רשמנו לפנינו את עמדת הממשלה לגבי נושא ה קבינט.

גלעד קריב: אני חושב שזה פתרון טוב וסביר.

גלעד קריב: אני מבין שהוא מתכתב היטב עם העניינים הקואליציוניים.

גבי לסקי: רציתי לשאול.

גבי לסקי: נאמר בין השורות ובשקט שמאריכים את זה בשבועיים.

גבי לסקי: לא הבנתי מה מאריכים.

גלעד קריב: הסיפור הוא פשוט.

גלעד קריב: ההכרזה שקיימת היום בשירות בתי הסוהר, שהתחדשה עם גל ה-אומיקרון, היא פוקעת ב-31 בינואר.

גלעד קריב: ההכרזה הזאת תלויה בחוק.

גלעד קריב: אנחנו עכשיו מאריכים את החוק.

גלעד קריב: ב-31 ייכנס חוק חדש לתוקף.

גלעד קריב: כמו שעשינו עם יתר הדברים, אנחנו רוצים לתת שבועיים מעבר כאשר כאילו יש הכרזה בתוקף כדי שלא בחצות הליל, בין ה-31 לינואר, יצטרכו מיד להיכנס לעוד הכרזה בשירות בתי הסוהר על פי הגדרות החוק החדש.

גלעד קריב: נתנו תקופת מעבר של שבועיים.

גלעד קריב: זאת תקופה סבירה.

גלעד קריב: אני מזכיר שמרגע שהחוק החדש נכנס לתוקף, הוראותיו לגבי למשל דיון מהותי במעצר עד תום הליכים, נכנסות לתוקף.

גלעד קריב: אי אפשר להפיל על הממשלה המון הכרזות להביא מיד עת נכנס החוק והארכת תוקף.

גלעד קריב: אנחנו מדרגים את זה.

גלעד קריב: במהלך פברואר יגיעו לכאן הכרזות וכולי.

גלעד קריב: אני מאוד מקווה שבמה

גלעד קריב: לך פברואר נהיה עם ה-אומיקרון במצב שמאפשר לממשלה בפעם הראשונה לעשות שימוש במצב המיוחד ולא במצב החירום.

נועה ברודסקי לוי: אולי כדאי שנוסיף את זה גם בהוראת מעבר של הוועדה.

נועה ברודסקי לוי: גם אז יש אפשרות לבטל בכל עת.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אם כי אני רוצה לומר שוב שחייב להיות אמון שלנו.

גלעד קריב: ראינו שיש שימוש.

גלעד קריב: עובדה ששירות בתי הסוהר כשלא היה צריך, למרות שבמדינה היה מצב חירום, שירות בתי הסוהר ביטל.

גלעד קריב: כאן צריך לשבח את שירות בתי הסוהר ואת המשרד לביטחון פנים.

גלעד קריב: לדעתי בחודשים האחרונים הם הוכיחו לנו שכשהם לא צריכים את ההכרזה, אז אין הכרזה.

גלעד קריב: עדיין בתקופה שבה ה-וי.

גלעד קריב: סי.

גלעד קריב: בהסכמה עוד לא נכנס לתוקף.

גלעד קריב: זה לא שהיה להם פתרון נוח.

גלעד קריב: צריך לומר לפרוטוקול לשבח שירות בתי הסוהר והשר לביטחון פנים וצוותו.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו יוצאים להפסקה.

גלעד קריב: היא תתמקד בעניין היותר מורכב שנשאר לנו והוא עניין הסגירה אל מול ועדת הבריאות.

גלעד קריב: סיפור השבת מורכב ניסוחית.

גור בליי: אנחנו מדברים על סיטואציה בה פרק הזמן של ששת הימים או חמשת הימים במצב בריאותי מיוחד מסתיים בשבת.

גלעד קריב: לעורך הדין בליי קשה להסכים שיש סוגיות קטנות בעניין.

גלעד קריב: סוגיה מינורית, השבת, תפתרו אותה.

גלעד קריב: תביאו הצעה.

גלעד קריב: אנחנו יוצאים לחצי שעה הפסקה כדי למצות את הדיון.

דנה נויפלד: נראה לי שנצליח בפחות מחצי שעה.

גלעד קריב: בסדר.

גלעד קריב: אם כן, 20 דקות.

גלעד קריב: אנחנו מחדשים את הדיון.

גלעד קריב: אנחנו צריכים להגיע לכדי מיצוי.

גלעד קריב: יש כאן עוד עבודת נוסח.

גלעד קריב: אני רוצה להביא את הדיון לידי סיכום.

גלעד קריב: תודה לכל מי שנטל ונטלה בו חלק במרתון הארוך שלנו.

גלעד קריב: אני רוצה להזכיר שלפני שיצאנו להפסקה קיבלנו את עמדת המדינה לגבי הרכב הקבינט.

גלעד קריב: אנחנו נשנה את הרכב הקבינט לחמישה שרים, בתוכם ראש הממשלה ושר הבריאות.

גור בליי: לפחות חמישה.

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: במינימום חמישה.

גלעד קריב: הדבר השני, גם ועדת השלושה היא ועדת מינימום.

גלעד קריב: דהיינו, אם הממשלה או הקבינט מחליטים שלצורך אישור תיקון התקנות נדרשת מעורבות של שני שרים בצד שר הבריאות וראש הממשלה, זה מה שייקבע.

גלעד קריב: אני באמת רואה לנגד עיני מצב שבו הממשלה בסוף כל החלטה, או הקבינט בסוף כל החלטה, אומר במשפט אחד מי הפורום שמאושר להסכים לשינויים.

גלעד קריב: החלטות מז'וריות, אז יחליטו שזה חוזר לאותו פורום של ממשלה או קבינט.

גלעד קריב: החלטות יותר מינוריות, בסדר, יסמיכו.

יעל כהן: יכול להיות שיקבעו את זה כברירות מחדל.

גלעד קריב: זאת התנהלות פנימית של הממשלה.

גלעד קריב: התפקיד שלנו רק לאפשר לממשלה התנהלות גמישה כדי שיתקיים הדין ודברים האפקטיבי עם הוועדות.

גלעד קריב: את הסוגיה הזאת סגרנו.

גלעד קריב: לגבי עניין השבת.

גלעד קריב: אני הבנתי שיש הבחנה בין פקודת בריאות העם לבין החוק שלנו.

גלעד קריב: הטריד אותי כי על פי פקודת בריאות העם בשני המצבים יש חלון זמנים של 72 שעות, אז שם כמובן לא הגיוני לספור את השבת.

גלעד קריב: כאן אני מבין שיש הסדרה לעניין הזה.

גלעד קריב: בוועדה שלנו, בהינתן שישה ימים של הוועדה, אני מציע שנתעלם מסיפור השבת ומקסימום היושב ראש יכנס את הוועדה ביום רביעי או ביום חמישי ויאמר לממשלה או שאת מקבלת מאתנו עכשיו החלטה או שאני עכשיו מקצר את תוקף הוועדות או ולא מאשר אותן.

גור בליי: למען ההבהרה.

גור בליי: במצב חירום יחול כמו היום, 48 שעות.

גור בליי: אם הוא נגמר בשבת, זה נדחה ליום ראשון ב-12:00.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אנחנו מדברים על המצב על פי החוק הזה במצב בריאותי מיוחד, אבל שם יש שישה ימים לוועדה.

אסתי ורהפטיג: אם החלטת הוועדה היא ביום חמישי בערב, מתי הממשלה יכולה לאמץ את ההחלטות ולקיים את הדיון באותו קבינט קטן יחסית?

גלעד קריב: אני אומר עוד פעם שכמו בכל תקנות, אין תחליף לשיג ושיח בין הוועדה שמבקשת להכניס שינויים לבין הממשלה שמתקינה את התקנות.

גלעד קריב: אם היושב ראש מנהל את לוחות הזמנים כך שבעצם אין אפשרות לממשלה לאמץ את השינויים, אז הסיפור עובר למליאה.

גלעד קריב: בואו נאמר שהוועדה החליטה ביום חמישי בערב ונתקענו.

גלעד קריב: הרי סביר להניח שבחלק גדול מהמקרים יהיה כאן פורום של שלושה שרים.

גלעד קריב: הם לא צריכים להתכנס פיזית.

אסתי ורהפטיג: בימי שישי צריך לפרסם ברשומות.

גור בליי: זה גם בשלישה השל הממשלה.

גור בליי: זאת אומרת, יש חמישה ימים מהרגע שהממשלה מביאה.

אייל זנדברג: לא, זה לא בשליטת הממשלה.

אייל זנדברג: ברגע שהממשלה מגישה לוועדה, הוועדה יכולה לדון.

גור בליי: ברור, אבל אם הממשלה מביאה את זה ביום רביעי או ביום חמישי או ביום שלישי, אין את המצב הזה.

אייל זנדברג: לא.

אייל זנדברג: למה?

אייל זנדברג: מה שחשוב זה מתי הוועדה הבאה.

גור בליי: יביאו לוועדה ביום שלישי והיא תקבל החלטה ביום חמישי.

אייל זנדברג: העלינו את הרעיון שאם אנחנו מסדירים את המצב המיוחד של חג, מועד, שבת, שהוועדה תהיה חייבת למסור את תשובתה 24 שעות לפני סוף השבוע או החג כדי שאנחנו כממשלה נוכל להגיב.

גלעד קריב: אל תיכנסו לזה.

גלעד קריב: אם זה לא נסגר בין היושב ראש לבין הוועדה, בסדר, אז היושב ראש פספס את ההזדמנות שלו להכניס שינויים בתקנות.

אסתי ורהפטיג: אבל הוא לא פספס.

אסתי ורהפטיג: מי שפספס זאת תהיה הממשלה.

גלעד קריב: מה אתם רוצים להציע?

גור בליי: סליחה, לא יהיה המצב הזה.

גור בליי: אם הוועדה הקדימה את המועד, עדיין לממשלה יש זמן במצב כזה עד שזה עובר למליאה.

גור בליי: לא נקבע כאן שיש לוועדה בהכרח יום אחרי.

גלעד קריב: הבעיה היחידה היא מה קורה ביום ראשון או ערב לפני ערב חג כי אז בממשלה יש רק את היום השישי שנופל על ערב חג או על יום שישי כשצריך לפרסם בו את הרשומות.

אייל זנדברג: נכון.

אייל זנדברג: צריך לקיים דיון ולפרסם ברשומות באותו יום.

אסתי ורהפטיג: אנחנו לא נצליח.

גלעד קריב: מה ההצעה שלכם?

אסתי ורהפטיג: ביקשנו שיהיה גרייס כמו שקבוע היום.

אסתי ורהפטיג: אם המועד הסופי נופל על יום שבת, יש לך גרייס.

אסתי ורהפטיג: היום בחוק זה קבוע עד יום ראשון בצוהריים.

אייל זנדברג: אני הצעתי שאם זה נפל בסוף שבוע, הוועדה תתחייב לסיים את דיוניה מוקדם יותר ולאפשר לממשלה 24 שעות לפחות.

גלעד קריב: הבעיה שלהם היא מה קורה אם היום החמישי נופל ביום חמישי לצורך העניין.

גלעד קריב: ב-8 בערב הוועדה אישרה את התקנות בכפוף לשינויים ועכשיו עד כניסת השבת צריכים לעשות אישור של השינויים, גם להספיק לנסח משפטית עד הסוף וגם לפרסם ברשומות.

גור בליי: בסיטואציה הזאת, אם הממשלה לא תביא את זה ביום ראשון, היום החמישי לא יהיה ביום חמישי.

גלעד קריב: לפעמים יש מקרים שזה כן קורה.

גלעד קריב: ואם היושב ראש מחליט להתדיין ביום חמישי?

קריאה: בימי שני אנחנו לא יכולים להביא את זה.

יעל כהן: הממשלה אמורה להביא במהירה.

יעל כהן: יום ראשון הוא יום שגרתי לממשלה כי יש ישיבות ממשלה בבוקר.

גלעד קריב: מה הבעיה להגדיר שאם היום השישי לפרסום התקנות בנוסח שהתקינה הוועדה הוא ערב שבת או ערב חג, יראו את התקופה האמורה בסעיף זה וזה כאילו היא עד יום ראשון ב-12:00 או יום אחרי יום המנוחה הרשמי בשעה 12:00.

גלעד קריב: אני לא מבין מה הבעיה כאן.

אייל זנדברג: אני חושב שהקושי הוא שאולי זה מגלגל את לוח הזמנים של המליאה.

גלעד קריב: במקרים הנדירים האלה, לוח הזמנים של המליאה ייספר לא מיום שישי בחצות, בין שישי לשבת, אלא מיום ראשון, בין ראשון לשני.

אייל זנדברג: אני חושב שכולם מנסים למנוע סרבול.

אייל זנדברג: לצמצם ככל הניתן את הסרבול.

אייל זנדברג: הפתרון הזה הוא אפשרי.

גלעד קריב: אני לא מבין מה מסורבל.

גלעד קריב: עד היום אמרנו שאם הגענו לשעה 2:00 בצוהריים ביום שישי - דילגנו ליום ראשון.

גלעד קריב: חיינו עם זה.

גלעד קריב: מה הבעיה להשאיר את אותו מנגנון?

גור בליי: המנגנון כאן הוא שונה.

גור בליי: זה מאריך את פרק הזמן שבו התקנות הישנות ימשיכו להיות בתוקף.

גלעד קריב: אז זה מאריך את פרק הזמן שהתקנות יהיו בתוקף.

גלעד קריב: מה קרה?

גלעד קריב: אנחנו במצב בריאות מיוחד, לממשלה עמדה אפשרות להפעיל את סעיף הדחיפות אם זה היה קריטי אפידמיולוגית והיא לא הפעילה את סעיף הדחיפות, אז שישי-שבת נוסף כדי למצות את הפיקוח הפרלמנטרי ואת דיוק התקנות.

גור בליי: זה חל גם על הכנסת?

גור בליי: גם אם חמשת הימים האלה הם בשבת?

גלעד קריב: כן.

אסתי ורהפטיג: אבל זה לא אותו הדבר.

אסתי ורהפטיג: אם לכנסת יש חמישה ימים, זאת סיטואציה אחרת.

גלעד קריב: מה שיש לממשלה, יש לכנסת.

גלעד קריב: למה אתם מסבכים?

גלעד קריב: הגענו ליום שישי, תנו את ה-גרייס הזה.

שמחה רוטמן: לפי ההצעה, לממשלה יהיה זמן עד יום ראשון ב-2:00 בצוהריים לעשות את כל הפעולות של ההכרזה והפרסום?

גלעד קריב: כן.

גלעד קריב: אם הגענו למצב שהיום החמישי הוא יום חמישי, קיבלתם את הסיומת של יום חמישי, את יום שישי עד כניסת שבת, את מוצאי שבת ואת יום ראשון לטפל.

גלעד קריב: אם איכשהו במחזור התקנות הגענו למצב שהיום החמישי של הוועדה הוא יום שבת, אז הוועדה איבדה גם את היום החמישי לדיון וגם את היום הרביעי כי בשישי לא מכנסים את הוועדה ואז נשארו לוועדה רק שלושה ימים אפקטיבית להתדיינות.

גלעד קריב: גם אם היום החמישי חל בשבת, יראו את יום ראשון כאילו הוא היום החמישי.

גלעד קריב: אני לא מצליח להבין את הבעיה כאן.

גלעד קריב: יש כאן עניין ניסוחי שצריך לדייק ואפשר לדייק אותו.

גלעד קריב: אנחנו עוסקים במצב מיוחד שאין בו דחיפות, אז פשיטה שאפשר לספוג עוד יממה עם התקנות הקיימות בגלל קדושת השבת.

גלעד קריב: זה מה שיהיה בנוסח היושב ראש.

שמחה רוטמן: אני רוצה לציין לפרוטוקול שיושב ראש הוועדה אמר שהוא לא מתכנן לכנס ועדות בימי שישי.

גלעד קריב: אני הודעתי את זה.

גלעד קריב: מעולם לא כינסתי את הוועדה ביום שישי.

שמחה רוטמן: אני יודע.

שמחה רוטמן: אני רק מציין לפרוטוקול.

גלעד קריב: אני ממשיך הלאה.

גלעד קריב: יש שתי סוגיות שאנחנו צריכים לדון בהן.

גלעד קריב: האחת, סוגיה שכבר דנו בה וזה עניין מערכת הבריאות וכאן אני רוצה לומר מה אני מבין שזאת ההסכמה בין משרד הבריאות לבין ועדת הבריאות והממשלה - ועדת הבריאות בגיבוי שלנו - ואז הסוגיה של מערכת החינוך שהיא יותר מורכבת.

גלעד קריב: לגבי ועדת הבריאות או פקודת בריאות העם.

גלעד קריב: הסיכום – והמשפטנים ינסחו את הסיכום ואת הסעיפים – שהפיקוח הפרלמנטרי של ועדת הבריאות על הוראות שנוגעות לבידוד ולעטיית מסכות ומה שקשור בהם, הפיקוח הזה הוא פיקוח פרלמנטרי מלא.

גלעד קריב: כל היבט בעניין הזה מוסדר בתקנות או מכוח תקנות.

גלעד קריב: אם ועדת הבריאות ומשרד הבריאות מסכמים שיש סוג של דברים שנקבע בהנחיות, אז הם נקבעים בהנחיות אבל זה שזה נקבע בהנחיות יוגדר בתקנות.

גור בליי: זה התיקון שהקראנו קודם.

גור בליי: זה בעמוד 34.

גור בליי: זה בעצם אומר בסעיף 20ז, בכותרת השוליים, במקום "עבירות", יבואו "הוראות", בסעיף קטן (א) ברישה, במקום "שהפרתה היא עבירה לפי סעיף 20ג" יבוא "שעניינה בידוד או עטיית מסכה וכל הוראה בצו בידוד הבית הקשורה בכך".

גלעד קריב: הפיקוח הפרלמנטרי לא נסמך על השאלה מהי עבירה פלילית או לא עבירה פלילית ולא קנס מינהלי.

גלעד קריב: הפיקוח הפרלמנטרי נסמך על הרעיון שכאשר מטילים על אזרחים מגבלות משמעותיות ובידוד ועטיית מסכות, זה מאוד משמעותי בהקשר של הקורונה, יש על זה פיקוח פרלמנטרי.

שמחה רוטמן: מדובר על הוראות בידוד כלליות.

שמחה רוטמן: לא שהרופא המחוזי מחליט להכניס אדם לבידוד.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: לא פגענו בהוראות הפרטניות, בסמכויות של פקודת בריאות העם.

גלעד קריב: אם יש הוראות פרטניות בפקודת בריאות העם, הן עומדות בתוקף.

נעה בן שבת: אם מכוח הצו אתה רוצה לקבוע הוראה שתתיר חובת בידוד.

גלעד קריב: אתה לא מפרסם צו כדי להכניס פלוני אלמוני לבידוד.

נעה בן שבת: ייכנסו לבידוד לפי הוראה וכן הלאה.

נעה בן שבת: אם אתה קובע את זה בתוך צו בידוד בית.

שמחה רוטמן: הבנתי.

גלעד קריב: מנגד אנחנו נותרים עם הגדרת סעיף הדחיפות כפי שהוא קיים היום בפקודת בריאות העם.

גלעד קריב: דהיינו, היכולת של המשרד להפעיל את סעיף הדחיפות כי עכשיו חייבים לעשות משהו מהר ואין זמן להתדיינות, ההתדיינות תהיה רטרואקטיבית – אנחנו לא פותחים את סעיף הדחיפות בפקודת בריאות העם אלא נשארים עם מה שהיינו איתו עד עכשיו.

גלעד קריב: גם הייעוץ המשפטי אומר שהפרמטרים של סעיף הדחיפות הם בסדר.

שמחה רוטמן: אבל אין לנו הוראות כמו שיש לנו בהוראות אצלנו שזה ל-28 ימים או ל-14 ימים.

שמחה רוטמן: זאת אומרת, בעיקרון אנחנו עובדים עם הוראה גם אם היא רצה שנתיים קדימה.

גלעד קריב: אלא אם ועדת הבריאות אומרת - - -

שמחה רוטמן: אלא אם היא מגבילה את זה בזמן.

גלעד קריב: נכון.

שמחה רוטמן: אנחנו לא מבנים את שיקול הדעת כמו שאנחנו מגבילים את שיקול הדעת על - - -

גלעד קריב: נכון, כי בנושא פקודת בריאות העם ונושא הבידוד הייתי אומר שהכול צריך הצדקה אפידמיולוגית אבל יש דברים שהם יותר קרובים לליבת ההכרעה הרפואית ויש דברים שהם שיקולים יותר מורכבים, שיש בהם גם אפידמיולוגיה וגם דברים אחרים.

גלעד קריב: הנושא של בידוד ומסכות זה לב ליבה של ההכרעה הרפואית, זה עובד על פי פקודת בריאות העם ולכן זה גם לא נכנס לחוק הסמכויות ולכן שם אין את המשטר.

שמחה רוטמן: את הירידה אנחנו חווים עכשיו, ירידה בין 10 ימים ל-5 ימים.

שמחה רוטמן: יש בה בהחלט שיקולים גם כלכליים.

שמחה רוטמן: השאלה היא האם אנחנו מייצרים לזה מנגנון פיקוח פרלמנטרי חלש יותר, על בידוד ועל מסכה, מאשר על תו ירוק או אזור מוגבל למרות שגם אזור מוגבל הוא מאוד אפידמיולוגי.

גלעד קריב: בשינוי הזה אין לנו אלא מה שיש לנו באיזה שהם גבולות.

גלעד קריב: אנחנו נשב כאן עוד שבוע והמוח שלנו ימציא עוד דברים נכונים.

גור בליי: כשהעברנו את החוק המקורי, זה משהו שרצינו להכפיף אותו לחוק הזה ולא להשאיר אותו בפקודת בריאות העם.

גלעד קריב: יש גבול לכמה אנחנו יכולים לבצע כרגע במסגרת התיקון.

גלעד קריב: אנחנו שדרגנו כאן את הפיקוח הפרלמנטרי.

גלעד קריב: יכול להיות שאם חס וחלילה נגיע לעוד הארכת תוקף, זה דבר שצריך לעשות.

גלעד קריב: כרגע השגנו טיוב של הפיקוח הפרלמנטרי.

שמחה רוטמן: אנחנו נכניס את זה בהסתייגות.

שמחה רוטמן: הם יגלו בין קריאה שנייה ושלישית שהם צריכים לחדש מסכה כל יומיים או משהו כזה.

גלעד קריב: תודה.

גלעד קריב: אני רוצה להודות לצוות המשפטי של ועדת הבריאות וגם למשרד הבריאות על ההבנות האלה.

גלעד קריב: לא נעלם מעינינו הוויתור כרגע על העיסוק במגן אבות ואימהות.

גלעד קריב: אנחנו נמשיך לעסוק בעניין הזה עם שתי יושבות ראש הוועדות הרלוונטיות.

גלעד קריב: הנושא הזה צריך טיוב.

גלעד קריב: אם הדברים לא יטוייבו בעבודה בין הוועדות למשרדים הרלוונטיים, נביא הצעת חוק פרטית לתיקון חוק הסמכויות וניתן קדימות לקידום ההצעה הזאת על פני אישור תקנות.

גלעד קריב: תודה.

דנה נויפלד: תודה רבה לכם.

גלעד קריב: אנחנו עוברים עכשיו לעניין מערכת החינוך שאני חושב שזו הסוגיה האחרונה שנותרה לנו.

גור בליי: ראש עיר נשאר כשהיה.

גלעד קריב: ראש עיר, אני משאיר.

שמחה רוטמן: ראש עיר ורופא מחוזי?

גלעד קריב: לא.

גלעד קריב: קודם כל, אין לנו פתרון טוב.

גלעד קריב: תגיש הסתייגות.

גלעד קריב: אנחנו מדברים עם משרד הפנים ומשרד הפנים לא מוטרד מזה שתהיה השגה על ראש רשות.

שמחה רוטמן: משרד הפנים לא רוצה את הסמכות.

שמחה רוטמן: מה אומרים ראשי הרשויות?

שמחה רוטמן: אין להם עמדה?

גלעד קריב: אני חייב לומר שבסעיף הזה לשמחתי מה שיותר העסיק את ראשי הרשויות היה ההיוועצות איתם בעניין סגירת מוסדות חינוך.

גלעד קריב: כאן אני עומד על זה.

שמחה רוטמן: אכן זה חשוב.

גלעד קריב: אני עומד על כך שההיוועצות היא עם ראש הרשות או מי שהוא הסמיך.

גלעד קריב: לכן יש סעיף דחיפות.

גלעד קריב: לא השגתם את ראש הרשות המקומית כי הוא ירד לבונקר, תפעילו את סעיף הדחיפות למרות שאני טוען שמבחינה משפטית ברגע מסוים גם מיציתם את חובת ההיוועצות.

גלעד קריב: חובת ההיוועצות לא מחייבת שהצד השני יסכים לדבר אתכם.

גלעד קריב: ניסיתם, עשיתם מאמץ סביר, יש לוח זמנים אפידמיולוגי, בסדר תתעדו טלפונית את ההודעות ששלחתם ב-ווטסאפ לראש הרשות.

גלעד קריב: מכובדיי, אני רוצה לומר שאנחנו נמצאים כרגע עם איזושהי נקודה אחת שהיא נקודה מורכבת.

גלעד קריב: בעיניי זאת הנקודה שמחר בדיון תקבל איזושהי התייחסות יותר נרחבת למרות שאנחנו נביא אותה כהסתייגות.

גלעד קריב: זאת הסתייגות שאני אניח ואני אסביר את הסיטואציה.

גלעד קריב: אנחנו, בצדק, הלכנו לעיגון עקרונות התו הירוק בחוק הראשי.

גלעד קריב: דעתנו לא הייתה נוחה מהפרשנות היצירתית יחסית של סעיפי החוק כך שנקראו לתוכם ענייני התו הירוק.

גלעד קריב: לכן הלכנו לחוק שקבע פרמטרים, גם את ההגנה על שירותים חיוניים, גם את העמידה על בדיקות כאלטרנטיבה לתעודת מחלים ומחוסן וגם לטייב את הנוסח כך שיהיה אפשר בסיטואציות מסוימות לדרוש בדיקות.

גלעד קריב: האתגר שאנחנו נתקלים בו כרגע הוא שמצד אחד פעילות בתי הספר, ברור שהיא פעילות חיונית, חוק חינוך ממלכתי, לילדים יש זכות יסוד לחינוך.

גלעד קריב: מצד שני ברור לנו שהממשלה מתקדמת לעבר מתווים שבהם כדי להבטיח את שגרת הלימודים ואת היכולת לממש את הזכות לחינוך, יתכן וברגע מסוים יצטרכו להפעיל איזשהו משטר של בדיקות בבתי ספר.

שמחה רוטמן: אבל לא תו ירוק.

גלעד קריב: לא תו ירוק, אבל משטר של בדיקות.

גלעד קריב: כאן יש חריג לעניין השירותים החיוניים.

גלעד קריב: החשש של הממשלה הוא שיבואו ויאמרו שיש סעיף שהכנסתם בגלל התו הירוק אבל זה סעיף שמחריג שירותים חיוניים ומכאן אנחנו באים ואומרים שלא ניתן להפעיל חובת בדיקות במערכת החינוך.

שמחה רוטמן: אבל מראש אנחנו לא יודעים שניתן להפעיל חובת בדיקות למרות שכנראה כך קרה.

שמחה רוטמן: אנחנו לא יודעים שניתן.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: הסוגיה הזו בוודאי לא הוסדרה אף פעם באופן רוחבי בחוק ובתקנות.

גלעד קריב: המקום היחיד שהיא מוסדרת בחוק בריש גלה היא חזרה לישראל.

גלעד קריב: בחזרה לישראל יש חובת בדיקות, בצוותי תעופה יש חובת בדיקות ושם זה כן כתוב בחוק.

גלעד קריב: על כל יתר הדברים התעקשנו שלא תהיה כרגע הסמכה לחובת בדיקות ואנחנו עומדים עם בעיה במערכת החינוך.

גלעד קריב: במערכת החינוך יש לנו כבר תקדימים.

גלעד קריב: אישרה ועדת החינוך – לא הייתי בדיון המשפטי ולא קראתי את הפרוטוקולים - כבר פעמיים תקנות שדה פקטו הטילו חובת בדיקות.

גור בליי: עכשיו גם בסעיף 8א באופן רחב.

גלעד קריב: אבל לא בשירותים חיוניים.

גור בליי: למעט שירותים חיוניים.

גור בליי: דיברת על חזרה מחוץ לארץ, אבל מעבר לחזרה מחוץ לארץ, יש הסמכה לזה כרגע גם בכניסה לחנויות.

גלעד קריב: נכון.

גלעד קריב: אם זה ייעשה בצורה רוחבית ובאישור של תקנות.

גור בליי: כן.

גור בליי: ודאי.

גלעד קריב: אבל זה לא בשירותים חיוניים.

גור בליי: נכון.

גלעד קריב: עכשיו השאלה היא איך אנחנו מתמודדים עם המצב המיוחד במערכת החינוך.

גלעד קריב: אנחנו לא בשלים למצות את הדיון הזה כי בראש וראשונה זה דיון פנים ממשלתי.

גלעד קריב: מה שקרה בפעמיים שחזרו מחגים, זה בסדר, אבל יש כאן דיון משפטי רציני האם אפשר להתנות על הזכות לחינוך באמצעות עריכת בדיקות.

גלעד קריב: שאלה שלא מוצה עליה הדיון.

גלעד קריב: למעט אותם שני מקרים חריגים של חזרה בסוכות ובחנוכה.

גלעד קריב: לא יודע שהתקיים על זה דיון בהכנה של החוק הזה, לא התקיים דיון עקרוני בוועדת החינוך ועכשיו השאלה היא מה אנחנו עושים.

גלעד קריב: אנחנו לא רוצים להוריד את האמירה שמסייגת את התו הירוק לשירותים חיוניים ומצד שני צריך לתת מענה לעניין מערכת החינוך.

שמחה רוטמן: יש לי הצעה.

שמחה רוטמן: למה שלא נכניס לכאן הגבלה לפי סעיף זה למקומות המנויים בסעיפים 8, 9 ו-12, או שאת 12 אנחנו בכל מקרה לא רוצים.

גלעד קריב: עלתה אפשרות להחריג את כל סעיף 10, סעיף החינוך, מההוראה על שירותים חיוניים אבל זה לא נכון כי יש שירותים חיוניים בתחום החינוך - - -

שמחה רוטמן: אנחנו לא מאפשרים תו ירוק בתחבורה ציבורית.

גלעד קריב: כרגע הממשלה לא ביקשה תו ירוק בתחבורה ציבורית.

שמחה רוטמן: סעיף 12 זה תחבורה.

שמחה רוטמן: אני חושב שאפשר לומר שהגבלות לפי סעיף זה על מקומות המנויים בסעיפים 8, 9 ו-12 – נעזוב לרגע את הרווחה וחינוך – לא תחול על כניסה למקום שנמכרים בו דרך קבע מוצרים חיוניים.

גור בליי: הבעיה היא שהעובדים במערכת החינוך והרווחה זקוקים לתו ירוק.

גלעד קריב: יש כאן בעיה.

גלעד קריב: אנחנו כן מחילים תו ירוק על עובדים לפי סעיף 10.

שמחה רוטמן: אבל עובדים הם לא מכוח סעיף 10.

גלעד קריב: בוודאי שכן.

אייל זנדברג: מערכת החינוך היא מגוונת.

אייל זנדברג: סעיף 10 רחב והוא לא תופס רק את החינוך.

גלעד קריב: זאת לא הצעה טובה מכיוון שהיא יוצרת כאן איזשהו חריג לעיקרון מאוד חשוב.

גלעד קריב: כרגע ההצעה שלנו היא לבוא ולומר שבאופן ספציפי סעיף זה לא יחול על קיום בדיקות בכניסה למוסדות חינוך שאושרו בתקנות של ועדת החינוך.

גלעד קריב: צריך לנסח את זה.

גלעד קריב: להוריד כרגע את הדיון הזה ולאפשר את הסיפור הזה בחוק ספציפית על מוסדות החינוך אבל לבוא ולומר שזה מחייב תקנות של ועדת החינוך.

גלעד קריב: יכול להיות שצריך לסייג את זה באיזשהו פרק זמן שהממשלה תבוא ותראה אם צריך להסדיר כאן.

שמחה רוטמן: זה עדיין לא יפתור לך בעיה של התו הירוק לעובדים.

גלעד קריב: אבל תו ירוק לעובדים במערכת החינוך כבר מופעל.

גלעד קריב: זה לא שירות חיוני מבחינת העובד.

גלעד קריב: אנחנו מפעילים תו ירוק בבתי חולים על עובדים.

גלעד קריב: זה שירות חיוני.

גלעד קריב: זה לא שירות חיוני לעובד.

אייל זנדברג: שירות חיוני הוא מצד האזרח.

שמחה רוטמן: אם כן, מה הייתה הבעיה עם ההחרגה?

אייל זנדברג: אתה תפסת את כל סעיף 10 שחל גם על העובדים, גם על הילדים וגם על כל מי שצורך שירותים בחינוך וכמובן יש הבדל בין זה לבין אוניברסיטאות והיושב ראש אמר שלשיטתו זה גם שירות חיוני.

שמחה רוטמן: אבל זאת הייתה החרגה להחרגה.

שמחה רוטמן: החרגנו אותם מההחרגה ולא מהסעיף.

שמחה רוטמן: לא החרגתי אותם מכל 8א.

שמחה רוטמן: החרגתי אותם מההחרגה של 8א.

שמחה רוטמן: ההצעה שלי הייתה להחריג אותם מההחרגה של 8א.

אייל זנדברג: אני חושב שעשינו את התרגיל המחשבתי הזה.

שמחה רוטמן: אדוני היושב ראש, עוד נקודה שדיברתי עליה עם גור בהפסקה.

שמחה רוטמן: אנחנו מוסיפים כאן לחוק את 8א.

שמחה רוטמן: יש הגבלות.

שמחה רוטמן: סעיף 44ד(1), סעיף שאומר שההגבלות שנקבעו בתקנות לא יחולו על כל מיני אנשים, חברי כנסת, שרים, סגני שרים, שופטים, רשמים וכדומה.

שמחה רוטמן: הוספנו את 8א שלדעתי – בוודאי על חברי כנסת – יש עוד כמה אנשים שאנחנו לא רוצים להגביל את היכולת שלהם להגיע לכל מיני מקומות במגבלות של תו ירוק והם מנויים בסעיף והם מוחרגים מכמה סעיפים, מוחרגים מ-6, מוחרגים מ-7, מוחרגים מ-12ג ומ-12ד.

שמחה רוטמן: אני חושב שצריך להחריג אותם גם מ-8א.

שמחה רוטמן: כנ"ל לגבי 7א.

שמחה רוטמן: הסיטואציה שאני מדבר עליה היא סיטואציה של איסור כניסה לישראל, ועכשיו הסיטואציה היא שחבר כנסת תקוע בחוץ לארץ בזמן שיש איסור כניסה.

שמחה רוטמן: אנחנו לא רוצים שההגבלה הזאת תחול עליו וחוק החסינות הרגיל לא חל בהקשר הזה.

שמחה רוטמן: אם כן, יש כאן את 7א ואת 8א.

שמחה רוטמן: הסעיפים החדשים שהוספנו לפי הנושא של בידוד מטעם המדינה.

שמחה רוטמן: 22א, ב', ג' ו-ד'.

שמחה רוטמן: סעיפים חדשים שהוספנו שלדעתי צריך להוסיף אותם גם להחרגות לפחות בכל הנוגע לחברי כנסת או שרים כי אנחנו מייצרים סיטואציה שחבר כנסת לצורך העניין יהיה במלונית.

שמחה רוטמן: הוראת בידוד לא חלה על חבר כנסת כשהוא בא להצביע אבל אם הוא במלונית, אנחנו מייצרים לו בעיה.

גור בליי: זה קצת יותר מורכב כי ההחרגות של כל הגורמים האלה, חברי כנסת, מערכת המשפט, כל מיני גורמים נוספים הייתה רק מהגבלות הכי חריפות.

גור בליי: זאת אומרת, סעיף 7 שזה סגר, סעיף 6 שהוא כניסה למרחב הפרטי והנושא של האזור המוגבל.

גור בליי: עד היום לא הייתה החרגה גם לעניין 8 למשל שיש שם נגיד איסור שהייה או הנושא של יציאה וכניסה.

שמחה רוטמן: איסור שהייה רגיל לא היה בעיה מאחר שבכל מקרה יש את הסעיף שמחריג את 9.

שמחה רוטמן: אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 9 לחוק חסינות חברי הכנסת.

שמחה רוטמן: אני אומר סיטואציות של תו ירוק, אתה צריך לפקח על מקום שהוא בתו ירוק.

שמחה רוטמן: היום גילינו שלכל חברי הכנסת יש תו ירוק ולא יודעים מתי זה ייפסק וייגמר.

שמחה רוטמן: זה סעיף שהוספנו.

שמחה רוטמן: אני חושב שכן כדאי להוסיף אותו.

גלעד קריב: נבדוק את העניין הזה.

שמחה רוטמן: כנ"ל לעניין הכניסה לישראל שבעיניי זאת סיטואציה שיכולה להיות קריטית.

שמחה רוטמן: חבר כנסת תקוע במדינה שהוכרזה אדומה ואנחנו פתאום אוסרים כניסה.

גלעד קריב: סוגיית הכניסה והיציאה, אני מודה שזה יותר רלוונטי בנושא של כניסה לישראל.

שמחה רוטמן: פחות מיציאה.

שמחה רוטמן: מסכים.

שמחה רוטמן: בכל מקרה אני רוצה לבטל יציאה, כך שהכול בסדר.

גלעד קריב: בוא נבדוק את סוגיית הכניסה ובוא נבדוק את סוגיית המלוניות.

גלעד קריב: מכובדיי, אנחנו מסיימים את הדיון.

גלעד קריב: שמנו לנגד עינינו את המורכבות של נושא החינוך.

גלעד קריב: אנחנו מסיימים את הדיון כדי לאפשר הוצאת נוסח.

גלעד קריב: יש חברי כנסת שמבינים את מורכבות הסוגיה של החינוך ושזה צריך לקבל פתרון בתוך הנוסח שיידון מחר.

שמחה רוטמן: אולי נכתוב שאין בסעיף זה כדי לגרוע מסמכויות על פי סעיף 10.

שמחה רוטמן: אנחנו יודעים שכאשר תהיה הגדרה כזאת, זה לא יהיה תו ירוק כי תו ירוק יבוא ל-8א ויהיה הסדר ספציפי ודברים אחרים יבואו לסעיף 10.

גלעד קריב: יש כמה אפשרויות.

גלעד קריב: יושבת ראש ועדת החינוך היא גם חברה בוועדה הזאת.

גלעד קריב: ברור שכאשר נגיע להתדיינות בהסתייגויות ובחוק, צריך להציע פתרון לעניין.

גלעד קריב: יש לי תחושה שמחר במסגרת ההתדיינות בהסתייגויות נעסוק גם בסוגיה הזאת.

גלעד קריב: עוד הערות למאן דהוא?

גלעד קריב: אין.

גלעד קריב: אני ממש מודה לכולם על המאמץ הגדול.

גלעד קריב: אני מקווה שמחר נצביע גם על ההסתייגויות החשובות וגם על הנוסח ונסיים את העיסוק שלנו.

גלעד קריב: תם ולא נשלם בשני מובנים.

גלעד קריב: ראשית, זה רק החוק העיקרי.

גלעד קריב: שגרת חיינו עם התקנות ממשיכה גם כאשר החוק ייכנס לתוקפו ובמידה מסוימת אפילו הייתי אומר ביתר עומק כי הפיקוח הפרלמנטרי יהיה יותר משמעותי.

גלעד קריב: הדבר השני, תם ולא נשלם כי ברור לנו שהיה ניתן לחשוב גם על עוד תיקונים בחקיקה.

גלעד קריב: הממשלה יכולה להציע עוד תיקונים, חברי כנסת יכולים להציע הצעות חוק פרטיות לתיקון החקיקה.

גלעד קריב: אני חושב שאם נאשר את החוק, נתקדם התקדמות מאוד משמעותית קדימה.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: ליל מנוחה.

גלעד קריב: יש לנו עוד עבודת נוסח.

גלעד קריב: אנחנו ניתן את הזמן הראוי להגשת הסתייגויות.

גלעד קריב: אני רוצה לתקן לפרוטוקול.

גלעד קריב: התקנות שקיבלנו, תקנות הגבלת הפעילות, הן לא התו הירוק.

גלעד קריב: אלה הגבלות התקהלות.

גלעד קריב: מה שקרה זה שאת התו הירוק אישרנו עד ה-1 בפברואר אבל הגבלות ההתקהלות יכולנו לאשר רק ל-14 ימים.

גלעד קריב: לכן הממשלה מביאה מחר אלינו רק את עניין הפער הזה של השבוע בין הגבלת ההתקהלות לבין התו הירוק.

גלעד קריב: זאת אומרת שהדיון הבא, ככל שהממשלה תחליט שיש צורך בתו ירוק ואם היא תחליט כך, הדיון הבא יתקיים כאן ב-1 בפברואר, אז הממשלה תביא לנו עוד פעם תקנות תו ירוק עם כל הדרישות והציפיות שהשמיעו חברי הוועדה בעניין ואולי הממשלה לא תביא תקנות של תו ירוק.

גלעד קריב: נחכה ונראה.

גלעד קריב: תודה על המאמץ המרוכז.

גלעד קריב: תודה לנציגות ונציגי הממשלה, תודה לחבר הכנסת רוטמן וליתר חברי הכנסת וכמובן תודה לעמיתיי לייעוץ המשפטי ולצוות הוועדה.

גלעד קריב: תודה לכולם.

גלעד קריב: ליל מנוחה.