ועדת הכספים, כנסת 24, פרוטוקול מספר 214, 2022-01-31 11:42

אלכס קושניר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת הכספים.

אלכס קושניר: אנחנו מתחילים בפנייה תקציבית.

אלכס קושניר: פנייה מספר 24003, משרד הבריאות.

אלכס קושניר: פנייה מספר 2.

גאיה עופר: שלום.

גאיה עופר: אני מתנצלת שאני מציגה מה-זום.

גאיה עופר: אני חולה בקורונה.

אלכס קושניר: בריאות.

גאיה עופר: תודה.

גאיה עופר: הפנייה נועדה להעברת סכום של מיליארד ו-160 מיליוני שקלים ו-500 אלפי שקלים עבור התמודדות משרד הבריאות עם נגיף הקורונה ועם וריאנט ה-אומיקרון בפרט.

גאיה עופר: הסכום יועבר למימון מערך קטיעת שרשראות הדבקה, בפרט רכש ערכות דיגום, מתחמי בדיקות PCR ואנטיגן מוסדי וכן רכש של ערכות אנטיגן ביתי.

גאיה עופר: העלויות של הבדיקות בחודש ינואר הגיעו כמעט למיליארד שקלים.

גאיה עופר: הבדיקה הזאת נועדה לממן את המשך הפעילות גם בחודשים פברואר ומארס בהתאם להערכות ואומדנים לירידה הצפויה בתחלואה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: חברי הכנסת, שאלות.

אופיר כץ: אדוני היושב ראש, אני רוצה לדעת שני דברים.

אופיר כץ: האחד, גילי לידה עד שלוש, הם לא מקבלים בדיקות אנטיגן חינם?

אופיר כץ: שאלה שנייה.

אופיר כץ: בשבוע שעבר הייתה לי הצעה לסדר ושר התיירות הוא זה שהשיב עליה ואמר לי שהבדיקות יחולקו בשבוע הבא.

אופיר כץ: זאת אומרת, הוא התכוון לשבוע שעבר.

אופיר כץ: אנחנו יודעים שעד עכשיו לא כל התלמידים קיבלו את ערכות הבדיקה.

אופיר כץ: אם יש לנו ראש ממשלה שזיהה את זה ראשון בעולם, את ה-אומיקרון ובאמת היה קטר, אם הוא זיהה את זה חודש לפני, עדיין יש לנו הרבה תלמידים שלא קבלו את ערכות בדיקת האנטיגן למרות התחייבות של הממשלה בפניי שזה היה אמור להיות לכל בתי הספר כבר בשבוע שעבר.

יעל רון בן משה: השאלה שלי נוגעת לנושא שהוא קשור לקורונה.

יעל רון בן משה: כאן אנחנו מדברים על קטיעת שרשראות ההדבקה.

יעל רון בן משה: השאלה שלי היא לגבי הטיפול ובדגש על החולים הקשים.

יעל רון בן משה: אנחנו יודעים שהייתה דרישה לתוספת של 145 מיטות טיפול נמרץ, זה קוצץ ובסופו של דבר פורסם בשבוע שעבר על תוספת של 45 מיטות טיפול נמרץ.

יעל רון בן משה: עדיין לא היה כל פרסום וגם לא הצלחתי להשיג מידע לגבי החלוקה לפי בתי החולים, איך מתכוונים לאייש את הצוותים הרפואיים סביב אותן מיטות טיפול נמרץ.

יעל רון בן משה: גם היום הייתי בקשר מול אנשי משרד הבריאות בנושא הזה.

יעל רון בן משה: אני מבינה שעדיין אין חלוקה מתי מתכוונים להוסיף את מיטות הטיפול נמרץ האלה כאשר הצורך כבר היום הוא אקוטי.

יעל רון בן משה: אני כמובן לא מתנגדת למניעת שרשראות ההדבקה, אבל מה קורה עם החולים בטיפול נמרץ ועם הצוותים הרפואיים שכבר קרובים לקריסה?

ינון אזולאי: אדוני היושב ראש, רק להזכיר לך שביקשנו, והם התחייבו בפניך, שלגבי מערכתך העברות שיתופיות שיש, הם יביאו לכאן את התשובה.

אלכס קושניר: הם הביאו.

ינון אזולאי: לא ראיתי אותה.

אלכס קושניר: הם שלחו אותה במייל.

ינון אזולאי: את ההעברות השיתופיות?

אלכס קושניר: כן.

ינון אזולאי: סליחה.

ינון אזולאי: אני מתנצל.

ינון אזולאי: אני אעבור על זה.

אלכס קושניר: ינון, אתה מתנצל פעמיים ביום

ינון אזולאי: זה חד פעמי.

ינון אזולאי: לא ראיתי את התשובה.

ינון אזולאי: אנחנו נבדוק את זה וגם עליה יהיו לי שאלות.

ינון אזולאי: לגבי התכנית של 24-02-05, אני מבקש לדעת ממשרד הבריאות מה העלות של אנטיגן, ומה העלות של PCR.

ינון אזולאי: אתם יודעים שעדיין לא חולקו מספיק ערכות בדיקה אנטיגן בבתי הספר.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שהתורים בעיקר בפריפריה ארוכים ואין פריסה מספקת של בדיקות אנטיגן מוסדיים.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה אתם עושים בעניין הזה.

ינון אזולאי: רציתי לדעת מה העלויות וגם כמה בדיקות אנטיגן הזמין המשרד לבתי הספר וכמה בדיקות PCR.

משה גפני: אני מצטרף לשאלה של יעל.

משה גפני: יש תהליך שלצערנו הרב רואים אותו היום וזה נכון מה שיעל אומרת.

משה גפני: יש גם את המחלות הרגילות שמתרחבות וגם את הנושא של הקורונה שכרגע אנחנו מתפללים ומקווים שהיא תדעך אבל כרגע המצב בבתי החולים הופך להיות קשה מנשוא.

משה גפני: אנחנו שומעים את זה, אנחנו רואים את זה, כל אחד לפי עניינו.

משה גפני: אני מבקש לדעת האם בפנייה הזאת לוקחים בחשבון שצריך לסייע לבתי החולים, גם לבתי החולים הממשלתיים, גם לבתי החולים הציבוריים וגם לבתי החולים שמתוקצבים על ידי המדינה מכיוון שאנחנו רואים את הצפיפות שיש בבתי החולים ואנחנו רואים את המציאות בה אנחנו חיים לצערנו הרב.

משה גפני: אנחנו מתפללים ומקווים שזה ייגמר ושזה ייגמר מהר, אבל כרגע המצב הוא מאוד קשה ואני מבקש לדעת האם מהכסף הזה יסייעו לבתי החולים ואם כן, באיזה תחומים, האם בטיפול נמרץ או בתחומים אחרים וכמה מהסכום הזה ילך לבתי החולים כדי לתפקד ולהחזיק את האנשים ברמת בריאות גבוהה.

אלכס קושניר: מי עונה?

אלכס קושניר: גאיה, בבקשה.

גאיה עופר: תודה רבה.

גאיה עופר: אני אענה לשאלות באופן מסודר.

גאיה עופר: לשאלת חבר הכנסת אופיר כץ לגבי חלוקת ערכות אנטיגן לבני גיל לידה עד שלוש, הגילאים האלה בהחלט אמורים לקבל ערכות לפי מתווה החלוקה.

גאיה עופר: בפעם האחרונה שהתעדכנתי, הערכות אמורות להגיע לרשויות ב-6 בפברואר ויחולקו לפעוטונים דרך הרשויות המקומיות במהלך השבוע הקרוב.

גאיה עופר: ערכות אנטיגן מגיעות לארץ, יש איזשהו חסם ולא כל הערכות עדיין נמצאות בארץ אלא ממשיכות להגיע כל הזמן ומחולקות באופן מיידי לכל היעדים שלהם.

גאיה עופר: זה מחולק באופן מאוד מאוד מהיר.

גאיה עופר: חולקו כבר קרוב ל-30 מיליון ערכות אנטיגן.

גאיה עופר: אני אענה כבר לשאלה של חבר הכנסת ינון אזולאי.

גאיה עופר: סך הכול נרכשו קרוב ל-80 מיליון ערכות אנטיגן בגל הנוכחי, בפעימה הזאת.

ינון אזולאי: שעדיין לא כולם קיבלו.

גאיה עופר: נכון.

גאיה עופר: הן ממשיכות להגיע גם בשבוע הקרוב וגם בימים אלה.

גאיה עופר: אני יודעת שאתמול הגיעו ערכות להרבה מאוד ילדים והן ממשיכות להיות מחולקות.

ינון אזולאי: מתי הצפי שלכם לסיים את החלוקה?

גאיה עופר: אולי משרד הבריאות יוכל להרחיב.

גאיה עופר: אני יודעת שהשבוע חולקו קרוב למלוא הערכות שהיו צריכות להיות מחולקות.

גאיה עופר: כמובן שיישארו גם מלאים במשרד הבריאות.

גאיה עופר: להבנתי בזמן הקרוב אמורה להסתיים החלוקה.

אופיר כץ: לגבי גיל לידה עד 3, עדיין לא קיבלו.

אופיר כץ: תלמידי חינוך מיוחד, גם הם אמורים לקבל?

גאיה עופר: גם מוסדות החינוך המיוחד אמורים לקבל.

אופיר כץ: למה גילי לידה עד שלוש בחינוך המיוחד לא קיבלו?

אלכס קושניר: נשאל את משרד הבריאות.

אלכס קושניר: גאיה, אני רוצה שתעני על השאלה לגבי עלות הבדיקה.

גאיה עופר: עלות רכש, עלות בדיקת אנטיגן ביתי היא כ-10 שקלים.

גאיה עופר: עלות בדיקת PCR לרבות העלות של המעבדה, השינוע, הדיגום, היא כ-130 שקלים.

גאיה עופר: זה יכול טיפה להשתנות כי לפעמים עושים דיגום מבחנות.

גאיה עופר: זה הסכום הממוצע.

גאיה עופר: עלות בדיקה של אנטיגן מוסדי היא כ-40 שקלים.

אלכס קושניר: משרד הבריאות, אני מבקש שתשלימו את התשובות לשאלות.

מתן מור: משרד הבריאות.

מתן מור: לגבי חלוקת ערכות האנטיגן.

מתן מור: אני רוצה להגיד שהחלוקה מתבצעת על ידי שלושה גורמים, חברות לוגיסטיקה שהמשרד מתקשר איתן והיא תסתיים עד מחר בסוף היום כאשר כל הערכות יחולקו.

מתן מור: מבחינת מי מקבל, זה יסודי, גן, על יסודי, מגן אבות, בתי חולים, המוסדות של הרווחה, גילי אפס עד שלוש, גני ילדים ומטפלים סיעודיים.

מתן מור: כל הגופים האלה, כולם יקבלו את ערכות אנטיגן עד מחר בסוף היום.

אלכס קושניר: עד מחר בערב אתם מסיימים את כל החלוקה של כל הבדיקות לאותם מוסדות שציינת?

מתן מור: מחר בערב החלוקה צפויה להסתיים.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: הייתה שאלה של יעל לגבי מיטות טיפול נמרץ.

יעל רון בן משה: גם של חבר הכנסת גפני.

יעל רון בן משה: בכלל על ההשקעה בבתי חולים עמוסים לעייפה.

מתן מור: אנחנו תגברנו את מערכת הבריאות במאות תקנים, באלפי תקנים, בגלים הקודמים, גם בגל ה-דלתא וגם בגלים לפני כן.

מתן מור: בתכנון התקציבי האחרון עם משרד האוצר גם הכנסנו את התקינה לבסיס.

מתן מור: בנוסף לכך אנחנו עכשיו הרחבנו את מערך מיטות הטיפול הנמרץ בבתי החולים שאמור להביא אותנו לכמות המיועדת בהתאם לצפי התחלוא ההקשה בשיא הגל הזה.

יעל רון בן משה: איפה אפשר לראות את הפירוט היכן יהיו תוספות למיטות טיפול נמרץ?

מתן מור: אני אבקש שיעבירו לי ואני אעביר לוועדה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אופיר כץ: בהעברה הקודמת, ודיברתי על זה גם בדיון שהיה לנו לגבי משרד הבריאות, קיבלנו את הדוח שרצינו לגבי מכשירי ה-אקמו.

אופיר כץ: היינו צריכים להגיד למשרדי הממשלה שזאת גם אחריות שלהם שלבית חולים יהיה מכשיר אקמו ואם יש בעיה, הם צריכים לפתור אותה.

אופיר כץ: אני רוצה לשאול אם יש התקדמות לגבי מכשיר ה-אקמו בבית החולים הלל יפה.

אופיר כץ: להזכירכם, זה בית חולים שמשרת חצי מיליון תושבים ואין לו מכשיר אקמו אחד.

מתן מור: לגבי בית החולים, בסופו של דבר - דיברנו על זה בוועדה הקודמת – יש שיח מול בית החולים בנוגע לעמידה בקריטריונים שנדרש כדי להפעיל מכשיר אקמו.

מתן מור: בסופו של דבר המשרד מאשר להפעיל אקמו רק אחרי שהוא בטוח שאפשר להפעיל אותו וכי זה בטוח להפעיל אותו בבית החולים.

מתן מור: יחד עם בית החולים אנחנו מדברים כל הזמן.

אופיר כץ: מאז הדיון הקודם שהיה כאן יש התקדמות?

אופיר כץ: נפגשתם איתם?

מתן מור: אנחנו עדיין ממתינים שבית החולים יעביר לנו את מה שביקשנו ממנו להעביר כדי שנוכל לפתוח.

אופיר כץ: זאת הייתה התשובה גם בפעם הקודמת.

אופיר כץ: אני שואל אם אתם יזמתם פגישה איתם כדי לגרום לזה שהם ישלחו ובאמת יהיה מכשיר אקמו כי האחריות שלהם היא כלפי התושבים שם שיהיה להם מכשיר קרוב לבית.

מתן מור: בשלב הזה בית החולים עדיין לא מוכן לקלוט את מכשיר האקמו.

אופיר כץ: מה עושים כדי שהוא יהיה מוכן?

אלכס קושניר: הם צריכים לעמוד בתנאים.

משה גפני: מה זה לא מוכן?

משה גפני: מה פירוש המילה לא מוכן?

אלכס קושניר: הם צריכים לעמוד בתנאים והם עדיין לא עומדים בהם.

אופיר כץ: זה לא משהו שהוא בלתי פתיר.

אלכס קושניר: מתן, הוועדה מבקשת שתעשו פנייה יזומה לבית חולים הלל יפה על מנת לנסות לפתור את הסוגיה הזאת כי זה קצת מצב אבסורדי שיש להם את המכשיר אבל הם לא יכולים להפעיל אותו.

אלכס קושניר: עוד שאלות לגבי ההעברה הזאת?

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אני מעלה להצבעה העברה מספר 24003, משרד הבריאות.

טמיר כהן: פנייה מספר 2.

אלכס קושניר: פנייה מספר 2.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הפנייה אושרה פה אחד.

אלכס קושניר: אנחנו עוברים להעברות שהן עודפי תקציב.

אלכס קושניר: פנייה ראשונה, 04-001, משרד ראש הממשלה.

טל שחם: אגף תקציבים, משרד האוצר.

טל שחם: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודף מתוך המסגרת המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה בסך 73 מיליון ו-5,000 שקלים משנת 2021 לשימוש בשנת הכספים 2022 במשרד ראש הממשלה, משרד התפוצות והמשרד לשוויון חברתי.

טל שחם: עיקרי הפנייה בחלוקה לתכניות: תכנית 04-51-01 – מטה משרד ראש הממשלה, 44 מיליון ו-894 אלפי שקלים.

טל שחם: עיקרי העודפים בתכנית נבעו מהתקשרויות שוטפות חוצות שנה בגין פרויקטי הסברה בנושאי קורונה לציבור הרחב.

טל שחם: הפרויקטים עוסקים בהנגשת מתווה התו הירוק ומתווה החינוך לציבור הרחב, הסברה על כללי זהירות ושמירה על שגרת חיים לצד המגפה בתקופת הקורונה, ובעצם כל הכללים שהשתנו במהלך גל ה-אומיקרון.

טל שחם: תכנית 04-51-03 – משרד התפוצות, 18 מיליון ו-601 אלפי שקלים.

טל שחם: עיקרי העודפים בתכנית נוצרו מהתקשרויות שוטפות חוצות שנה עבור פעולות המשרד שנעשו לצורך חיזוק היכולת של בתי ספר יהודיים בעולם לפעול בתקופת הקורונה.

טל שחם: תכנית 04-57-01 – המשרד לשוויון חברתי, 9 מיליון ו-531 אלפי שקלים.

טל שחם: מרבית העודפים כאן הם לקולות קוראים לרשויות מקומיות והם עבור פרויקטים לאוכלוסיות שונות במהלך המגפה והתקשרויות לתגבור וסיוע לאזרחים ותיקים שנפלטו ממעגל העבודה למצוא עבודה חדשה.

טל שחם: גם כאן מדובר על פרויקטים שמתמשכים ב-2021 וב-2022.

אלכס קושניר: אני רוצה למסגר את הדיון על כל הפניות הבאות שיש לנו.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים כאן – בניגוד לפנייה הקודמת שהיא הייתה העברה תקציבית – על עודפי תקציב.

אלכס קושניר: עודף מחויב, זאת אומרת, כסף שחויב על ידי המשרדים ובא לידי תשלום עכשיו.

אלכס קושניר: לכן צריך להעביר את הכספים.

אלכס קושניר: שאלות בבקשה.

טל שחם: אדוני היושב ראש, אולי נחדד.

טל שחם: מדובר על עודפי קורונה ולאו דווקא כל הכסף חויב.

טל שחם: ספציפית כאן בפנייה הזאת אני חושב שכל הכסף חויב אבל יהיו פניות נוספות בהן זה עודף גם לא מחויב.

ינון אזולאי: ההערה שהערת היא כדי שיהיו פחות שאלות?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: רק רציתי למסגר את הדיון.

ינון אזולאי: שאלה אחת כוללת לגבי הכול.

ינון אזולאי: אתה אומר שזה מגיע מתקציב קורונה.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: זה הולך לתקציב קורונה?

טל שחם: כמובן.

ינון אזולאי: הכול הולך לתקציב קורונה?

טל שחם: אנחנו לא משנים את השימושים.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 04-51-01.

ינון אזולאי: מה העלות הכוללת של התכנית?

טל שחם: מה הכוונה?

ינון אזולאי: אתה מביא לכאן תכנית חדשה.

טל שחם: לא.

טל שחם: מה פתאום?

ינון אזולאי: זאת תכנית שהייתה?

טל שחם: זאת תכנית מטה משרד ראש הממשלה.

טל שחם: היא מכילה מאות מיליוני שקלים עבור כל הפרויקטים של משרד ראש הממשלה.

ינון אזולאי: תכנית 04-57-01.

ינון אזולאי: בדברי ההסבר מדובר על פרויקט של "נעים בשלישי" שזה הפרויקט המתוקצב.

ינון אזולאי: זה לגיל השלישי.

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול איך מגיעים לזה.

ינון אזולאי: שם כתוב שזה בקבוצות ווטסאפ וב-זום אבל יש כאלה שהם לא יכולים, שאין להם לא ווטסא ולא זום.

ינון אזולאי: איך אתם מגיעים גם לאלה וכמה משתתפים בתכניות האלה?

ינון אזולאי: שאלה שנייה.

ינון אזולאי: בדברי ההסבר במספר 2 כתוב שהחברות מקבלות את הסכום בהתאם להצלחה של ההשמה.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת כמה נקלטו מתחילת הפרויקט וכמה יצאו בסופו של דבר להשמה.

ינון אזולאי: כלומר, מה ההצלחה בזה.

טל שחם: אנחנו מעלים עכשיו ב-זום את התקציבן של המשרד לשוויון חברתי.

ינון אזולאי: יש לי עוד שלוש שאלות אבל אני מוותר עליהן.

משה הומינר: שלום לכולם.

משה הומינר: אני אתחיל דווקא מהשאלה השנייה.

משה הומינר: ההשמה של האזרחים הוותיקים הוא פרויקט שהתחיל רק ממש לקראת סוף שנת 2021 ועוד אין לנו נתונים מעודכנים.

משה הומינר: לא היו הרבה השמות.

משה הומינר: זה היה לאור היפלטות הרבה אזרחים, בעיקר בגיל המבוגר, ממעגל התעסוקה.

ינון אזולאי: מעל גיל 52.

משה הומינר: לא.

משה הומינר: אזרחים ותיקים.

משה הומינר: 62.

משה הומינר: אין הרבה השמות.

משה הומינר: מספר מדויק אני יכול לברר ולחזור לוועדה עם תשובה אבל עיקר ההשמות אמורות להיות בתקופה הזאת, עכשיו.

משה הומינר: לכן עיקר הכסף עדיין לא יצא כי רוב ההשמות עדיין לא התבצעו.

משה הומינר: בנוגע לקורסים.

משה הומינר: כל ה"נעים בשלישי" או ה"יוצאים בשלישי", אלה פרויקטים שמתבצעים באמצעות קול קורא עם הרשויות המקומיות.

משה הומינר: המשרד מפרסם קול קורא והרשויות המקומיות שמעוניינות ניגשות לקול קורא ורשאיות לקבל מימון לקורסים.

משה הומינר: "נעים בשלישי", כל רשות קיבלה 2,500 שקלים כפול 20 קורסים שיכלה לבצע והביצוע וכל ההשתתפות מתבצעת באמצעות הרשות המקומית.

ינון אזולאי: אם אפשר לשלוח לנו את מספרי ההשמות.

משה גפני: מה זה "יוצאים בשלישי"?

משה הומינר: זה קול קורא נוסף שבו הרשויות חולקו לשלושה מדרגים – קטנות, בינוניות וגדולות.

משה גפני: מה הפעילות של האזרחים הוותיקים?

משה הומינר: יש שם שלוש אפשרויות שהרשויות בחרו את הקורסים בהם הן מעוניינות.

משה הומינר: האפשרות הראשונה היא קורס של אוריינות דייגטלית, זה ללמד את האזרחים הוותיקים את כל הנושא של שימוש במכשירים הניידים.

משה הומינר: שימשו באינטרנט וב-זום כדי לחבר אותם בתקופה כזאת לכל הנשוא המחשובי שהוא חשוב בתקופה הזאת כשהם מבודדים מהמשפחה ומהקהילות.

משה הומינר: קורס נוסף שלמדו, זה היה קורס צילום.

משה הומינר: האופציה השלישית שהייתה להם נקראה חוסן.

משה הומינר: זה נועד לחיזוק החוסן האישי.

משה הומינר: היו בזה מפגשים אישיים ומפגשים מחוברים וזה בא לחזק תא החוסן האישי של האזרחים הוותיקים בתקופה הזאת.

אופיר כץ: רשום כאן הנגשת המתווה מבחינת הסברה של התו הירוק.

אופיר כץ: זה משהו שכבר שולם או משהו שהולך להתבצע?

אופיר כץ: התקציב שאנחנו מאשרים כאן, הולכים להמשיך להסביר לגבי התו הירוק?

טל שחם: התקציב הוא מתמשך.

טל שחם: חלק כבר בוצע במהלך חודש דצמבר, חלק כבר בינואר הנוכחי כי אנחנו באמצע הגל וחלק בשבועות הקרובים.

אופיר כץ: אנחנו יודעים שבשבוע הבא רוצים לבטל את התו הירוק ואם זה כך, למה צריך תקציב להסברה לזה?

טל שחם: ההסברה משתנה.

טל שחם: כל פעם שההנחיות ישתנו, היא משתנה.

ינון אזולאי: זאת הסברה למה מבטלים.

אופיר כץ: רשמתם כאן שבהנגשת מתווה התו הירוק, אז זה ספציפית לתו הירוק.

אופיר כץ: אם מבטלים אותו בעוד שבוע, למה צריך תקציב לזה?

פיני יצחקי: אני ממטה ההסברה הלאומי במשרד ראש הממשלה.

פיני יצחקי: נעים מאוד.

פיני יצחקי: אנחנו עובדים עם משרד הבריאות.

פיני יצחקי: כמובן לפי החלטות שיוחלטו, אם יוחלט לבטל את התו הירוק, כמו שאמר חבר הכנסת ינון אזולאי, ככל הנראה יצטרכו להסביר לאוכלוסייה למה מבטלים את התו הירוק ומה ההיגיון.

ינון אזולאי: למה אתם לא מוציאים ספר חדש?

פיני יצחקי: אני לא מוציא ספרים.

אופיר כץ: אתה לא יכול להשוות.

אופיר כץ: אתה רוצה להנגיש מידע מה זה התו הירוק לבין זה שביטלת את התו הירוק.

אופיר כץ: ברור שזה לא אותו הדבר.

פיני יצחקי: אנחנו מסבירים את המדיניות.

פיני יצחקי: אני לא קובע את המדיניות אלא אני רק מסביר אותה ובהתאם למדיניות שתיקבע, אותה אנחנו נסביר.

אופיר כץ: מה קורה עם הכסף הזה שעכשיו אנחנו מאשרים שהוא להסברת התו הירוק ועכשיו יהיה לכם כסף שלא תצטרכו להשקיע בהסברת התו הירוק.

ולדימיר בליאק: אבל עדיין אין החלטה על הביטול.

ינון אזולאי: מה-6 בפברואר.

ולדימיר בליאק: האריכו את זה עד ה-6 בפברואר.

טל שחם: אני רוצה להסביר את זה מבחינה תקציבית.

טל שחם: בסוף הממשלה משלמת חשבוניות בדיעבד עבור פעילות שהיא כבר קיבלה.

טל שחם: הפעילות שאנחנו מדברים עליה היא פעילות שהייתה.

אופיר כץ: אמרת לי את זה כמה שבועות קדימה.

טל שחם: כמה שבועות קדימה זאת הסברה.

טל שחם: זה התקציב שנשאר ואנחנו מעבירים.

טל שחם: לא הכול שולם.

טל שחם: שאלת כמה בוצע בפועל וכמה עוד לא בוצע בפועל.

טל שחם: חלק מכל סל הפרויקטים כבר בוצע.

אופיר כץ: אם נשאר משהו שהוא ייעודי לזה, אתם חוזרים לכאן עוד פעם או שאתם יכולים פשוט להעביר את זה למשהו של הסברה אחר ולא על התו הירוק.

טל שחם: הסל הוא סל הסברה.

טל שחם: התקציב יועד להסברה ובתוך זה למרכז ההסברה יש אפשרות מלאה להסיט מפרויקטים שונים בתוך ההסברה.

אופיר כץ: זה בתוך ההסברה.

טל שחם: כן.

משה גפני: אדוני היושב ראש, יש לי הצעה.

משה גפני: את הכסף הזה לא יצטרכו כי התו הירוק, כמו שאופיר אומר, יבוטל.

משה גפני: אנחנו יודעים שיש החלטה ונראה שהרבה לא יצטרכו להסביר.

משה גפני: יש כאן פעילות ספורטיבית, תרבות וכולי לאזרחים ותיקים.

משה גפני: יש אזרחים ותיקים שרוצים שיעורי תורה, שזה חשוב להם מאוד.

משה גפני: האם אי אפשר לקחת את הכסף הזה ולהעביר אותו כדי להפעיל פעילות כזאת?

טל שחם: מתוך הסכום, לא בוצע עדיין, חויב הכול אבל עוד לא בוצע, פחות מ-2.5 מיליון.

משה גפני: לא הבנתי.

טל שחם: מתוך הסכום הם כבר השתמשו עבור פעילויות הסברה שונות בחודש וחצי האחרונים – - -

משה גפני: על מה אתה מדבר?

משה גפני: על התו הירוק?

טל שחם: על כל הסכום של כמעט 45 מיליון שקלים שאנחנו מעבירים.

טל שחם: כמעט 43 מיליון שקלים מתוכם חויב כבר.

משה גפני: הייתה פעילות תורנית לאזרחים ותיקים?

טל שחם: לא.

טל שחם: זאת הייתה הסברה.

ולדימיר בליאק: חבר הכנסת גפני, הוא מתכוון שבכסף שנשאר לא נוכל להפעיל מערך משמעותי של לימודי תורה, וחבל.

משה גפני: אתה עוזר לי?

משה גפני: אני רוצה לדעת.

ולדימיר בליאק: אני תמיד עוזר לך.

משה גפני: זה נכון.

אופיר כץ: היו לי שלוש שאלות וקיבלתי תשובה על אחת.

אופיר כץ: לגבי האזרחים הוותיקים, אמרתם שהרבה נפלטו מהעבודה בגלל הקורונה.

אביעד שוורץ: חלק ממי שנפלט משוק העבודה היו גם אנשים מבוגרים, לקראת גיל פרישה.

אופיר כץ: שהם עבדו?

אביעד שוורץ: הם עבדו וחלקם החליטו לפרוש ולחלקם רוצים לעזור להשתלב בחזרה בשוק העבודה.

אופיר כץ: רציתי לדעת אם יש קשר לקורונה.

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: אנשים שנפלטו מהעבודה.

משה הומינר: הרבה מהאזרחים הוותיקים נפלטו בגלל הקורונה ובגילאים האלה, בניגוד לאזרחים צעירים שהרבה יותר קל להם למצוא את עצמם ולמצוא מקומות תעסוקה חדשים, בגיל הזה הרבה יותר קשה למצוא תפקידים חדשים עבורם.

אופיר כץ: רציתי לדעת אם הם נפלטו מהעבודה בגלל הקורונה כי כשאני ביקשתי לסייע לאותם אזרחים ותיקים שעבדו לפני הקורונה ונפלטו בגלל הקורונה ולתת להם עוד קצת שכר חודשי שיחזיק אותם לתרופות ואוכל, אמרו לי כאן במשרדי הממשלה וגם כאן בוועדה, שאין קשר ומי שרוצה לעבוד, עובד.

אופיר כץ: טוב שקיבלנו את התשובה הזאת שאנשים כן נפגעו וכן נפלטו מהעבודה בגלל הקורונה.

אלכס קושניר: אפשר להצביע?

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: העברה מספר 04-001, משרד ראש הממשלה.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושרה

אלכס קושניר: ההעברה אושרה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני נמנע.

אלכס קושניר: בקשה מספר 06-001, משרד הפנים.

טל ישראלי: צוהריים טובים.

טל ישראלי: הפנייה נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2021 לשימוש בשנת 2022 בסך של 402 אלפי שקלים במזומן עבור מרכזי טהרה לנפטרי קורונה בקרב העדות הלא יהודיות.

אופיר כץ: מה זה אומר?

טל ישראלי: בדומה למרכזי הטהרה של העדות היהודיות, משרד הפנים מפעיל מרכזי טהרה לנפטרי קורונה לעדות הלא יהודיות.

טל ישראלי: נותרו יתרות תקציב משנה שעברה שצריך לנצל אותן היום לנפטרים חדשים.

ינון אזולאי: מה שנותר, אנחנו זוכרים שהעברנו בהעברות התקציביות בפעם שעברה.

ינון אזולאי: אם אני לא טועה, יש שבע רשויות במגזר הערבי, ומה שאני זוכר – זה גם כתוב כאן - שהיה רק ברהט, שזה המקום הדרומי ביותר.

ינון אזולאי: השאלה אם זה מספיק מקום אחד ברהט כי אנחנו יודעים שהנגב הוא אוכלוסייה מאוד מאוד גדולה.

ינון אזולאי: בצפון יחסית יש פריסה ואנחנו יודעים שטהרת קורונה זקוקה ליותר טיפול.

ינון אזולאי: אני שואל האם בהסתכלות שלכם זה מספיק.

טל ישראלי: למיטב היכרותי, זה מספיק.

טל ישראלי: משרד הפנים עשה את זה לפי הצרכים שהתגלו בשטח אבל משרד הפנים אמור להיות כאן ב-זום.

ינון אזולאי: עוד שאלה למשרד הפנים.

ינון אזולאי: תקצוב הנפטרים הוא על פי נפטר.

ינון אזולאי: לא?

טל ישראלי: נכון.

טל ישראלי: אנחנו מתקצבים את מרכזי הטהרה לפי נפטרים.

ינון אזולאי: אז איך יש עודף?

טל ישראלי: חשבו שתהיה כמות נפטרים מסוימת.

טל ישראלי: תקצבנו ביחס להערכה מסוימת ובסוף היו פחות.

אלכס קושניר: לשמחתנו.

טל ישראלי: כרגע אנחנו מעבירים את התקצוב לשנה הזאת.

קריאה: אשמח להבהיר נקודה לגבי העודפים של הקורונה.

קריאה: מסגרת הקורונה היא מסגרת רב שנתית ולכן יש מצבים בהם אנחנו מעבירים עודפים משנת 2021 לשנת 2022 שמלכתחילה יועדו לצאת לביצוע רק בשנת 2022 אבל התקציב שלהם הוא ב-2021 כי כל המסגרת הרב שנתית תוקצבה בשנת 2021.

ינון אזולאי: ברור אבל כאן אני אומר שאני מציע שזה יהיה על פי נפטר ולא על פי איזושהי התחייבות מסוימת.

אלכס קושניר: התייחסות של משרד הפנים לשאלה האם הפריסה שלכם בדרום מספיקה.

ליאת פרוינד: שלום.

ליאת פרוינד: אני ממשרד הפנים.

ליאת פרוינד: כן, יש לנו שמונה מרכזי טהרה שאנחנו מפעילים בפיזור גיאוגרפי והפיזור הגיאוגרפי הזה אכן נקבע בהתאם לצרכים שראינו בשטח.

אופיר כץ: יש כאן שבעה.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת מה המקום השמיני כי אני יודע שיש שבעה.

ינון אזולאי: יש שבעה מקומות ונשמח לדעת איפה נמצא המקום השמיני.

ינון אזולאי: יכול להיות שפתחתם בדרום עוד מקום ואז השאלה מיותרת.

ליאת פרוינד: אני אברר היכן המרכזים והפריסה.

ינון אזולאי: כתוב בפנייה עצמה.

ינון אזולאי: בקעה אל גרביה, טמרה, טייבה, טירה, רהט, ירושלים ואום אל פאחם.

ליאת פרוינד: אתה שואל איפה השמיני.

ינון אזולאי: כן.

אלכס קושניר: יכול להיות שבירושלים יש שני מקומות?

ליאת פרוינד: יכול להיות.

ליאת פרוינד: בהחלט.

ליאת פרוינד: כן.

אלכס קושניר: תחזרי אלינו עם תשובה.

ינון אזולאי: לגבי המקום בנגב, אתם חושבים שמספיק מקום אחד לפי כמות הנפטרים שאתם רואים כרגע?

ליאת פרוינד: כן.

ליאת פרוינד: בעיקרון כן.

ינון אזולאי: בכל הדרום והנגב, רק מקום אחד.

משה גפני: הוא צודק.

משה גפני: בנגב יש רק את רהט.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 06-001, משרד הפנים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: משרד הפנים, תחזרו אלינו עם תשובה היכן המקום השמיני.

אלכס קושניר: בקשה מספר 08-001, משרד המשפטים.

עידו חי: אגף התקציבים, משרד האוצר.

עידו חי: בוקר טוב לכולם.

עידו חי: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפי קורונה משנת 2021 לשנת 2022 בסעיף 08, משרד המשפטים, הנהלת בתי המשפט ורשות האכיפה והגבייה.

עידו חי: תקציבי הקורונה בסעיף נועדו לתקצב פרויקטי האצה שתוקצבו במסגרת המיועדת להתמודדות עם התפשטות נגיף הקורונה, במסגרת פרויקטי האצה פיתוח של מערכת ה-ODR ליישוב סכסוכי מקוון, הקמת ממשקים מקוונים בין יחידות משרד המשפטים ומערכת בתי המשפט ופריסה של מערכות היוועדות חזותית באולמות שיפוט נוספים והרחבת פרויקט תיעוד הדיונים בבתי משפט.

עידו חי: הפרויקטים הטכנולוגיים במסגרת התכנית להאצת המשק עם פרויקטים ארוכי טווח, גיוס כוח אדם ופיתוח של מערכות מחשוב.

אלכס קושניר: שאלות.

אופיר כץ: מה זה כאן הסעיף הראשון?

אופיר כץ: העובדים בלשכת השר, לשכת היועץ המשפטי, לשכת המנכ"ל.

אופיר כץ: מה זה?

עידו חי: תיאור של התכנית בה מתוקצבים הכספים.

אופיר כץ: לא הבנתי.

אופיר כץ: צריך לתקצב גם את זה?

עידו חי: לא.

אופיר כץ: כתוב מטה המשרד, 6.

עידו חי: נכון, הכספים לצורך התכנית להאצת המשק במשרד המשפטים מתוקצבים מתוך התכנית של מטה המשרד שמתקצבת את כל האמור כפי שמופיע בדברי ההסבר.

עידו חי: זאת תכנית של מטה המשרד שממנה יוצאים הכספים המיועדים.

אופיר כץ: זה בשביל המטה עצמו?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: זה בשביל התכנית.

עידו חי: כספי הקורונה מיועדים אך ורק - - -

אופיר כץ: אבל לגבי התכנית שהם עשו, יש כאן מספרים אחרים.

אופיר כץ: הסך הכול הוא 11.

אופיר כץ: תכנית מטה המשרד היא 6.

עידו חי: נכון.

עידו חי: במטה משרד המשפטים יש בסך הכול 6 מיליון שקלים ובהנהלת בתי המשפט 4 מיליון שקלים ו-300 אלפי שקלים.

אלכס קושניר: הכסף הוא לא לתקצוב הלשכה.

אופיר כץ: הבנתי.

אופיר כץ: יש להם את התקציב.

אלכס קושניר: הכסף יוצא מהתכנית הזאת.

אופיר כץ: מה זה הפיתוח של מערכות המחשוב?

עידו חי: במשרד המשפטים?

אופיר כץ: כן.

עידו חי: במשרד המשפטים פרויקטי האצה כוללים בין היתר פיתוח של מערכות דאתה, ארגון כל הנתונים במשרד המשפטים, הקמת מערכות לחיזוי מתחמי ענישה בתחום הפלילי.

עידו חי: יש מגוון רחב של פרויקטים שהמשרד יוכל לפרט עליהם.

אופיר כץ: אני אשמח לפירוט ואני אגיד לך למה.

אופיר כץ: מדי פעם כשאנחנו פונים למרכז המחקר והמידע שלנו כדי לקבל כל מיני פרטים על נושאים שונים, כל מיני הרשאות, מספרים, אחוזים, התשובה שאנחנו מקבלים היא שאין מערכות ממוחשבות, שהכול ידני ואי אפשר להוציא את הנתונים האלה.

אופיר כץ: האם זה ישים סוף לכך?

אופיר כץ: אולי ייקח אותנו ל-2022 ואנחנו נוכל לקבל את המידע שאנחנו רוצים ולתת שירות טוב יותר לציבור.

אלכס קושניר: אופיר, תחדד את השאלה.

אופיר כץ: אומרים לנו שהם לא יכולים לתת את הנתונים כי המערכות שלהם לא ממוחשבות והן ידניות.

אלכס קושניר: מה השאלה למשרד המשפטים?

אופיר כץ: רשום כאן מערכות מחשוב.

אופיר כץ: אם אלה מערכות מחשוב, שיגרמו לכך שאנחנו כחברי כנסת כאשר נבקש נתונים, יוכלו סוף סוף לתת לנו אותם.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, אני מבקש לקבל את זה בכתב, את כל הפרויקטים הטכנולוגיים שהולכים להיות מתוקצבים מתוך העודפים האלה.

אלכס קושניר: מה הפרויקט ומה ייעודו.

אופיר כץ: אולי הוא יכול גם לענות לנו.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: ינון רצה לשאול.

ינון אזולאי: תכנית 08-51-01, התכנית הראשונה.

ינון אזולאי: בשינוי דיברתם כאן על חיזוי מתחמי ענישה בתחום הפלילי.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת מה אתם הולכים לעשות מתקציב קורונה במתחמי ענישה וגם אחר כך פיתוח של מערכות המחשוב.

ינון אזולאי: אנחנו שנתיים שומעים על הפיתוח של מערכות המחשוב וכבר הבאתם את זה בתכנית הבאה.

ינון אזולאי: היכן זה קשור לקורונה?

ינון אזולאי: אמרנו שכל הפניות האלה נשארות בתקציב הקורונה.

עידו חי: כל השימושים בכלל הם שימושי קורונה במסגרת החלטת הממשלה שהקצתה את מסגרות התקציב בנושא הקורונה.

משה גפני: מה זאת אומרת?

משה גפני: אתה יכול להסביר מה זה?

עידו חי: אני מסביר.

משה גפני: מה זה קשור לקורונה?

עידו חי: במסגרת החלטת הממשלה היה רובד שנקרא האצת המשק.

משה גפני: עזוב רגע את הממשלה.

משה גפני: אני לא מבין בממשלה.

אלכס קושניר: חבר הכנסת גפני, זה לא יכול להיות כך.

אלכס קושניר: אתה שאלת שאלה והבן אדם עוד לא סיים את המשפט הראשון ואתה כבר קוטע אותו.

אלכס קושניר: הוא אמר לך שבמסגרת החלטת הממשלה על קורונה היה סעיף וכאן קטעת אותו.

אלכס קושניר: עכשיו הוא ימשיך.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תכף אני אגיד לך למה אני מתכוון.

משה גפני: אני חושב שהממשלה לא טובה.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: אני יודע.

עידו חי: במסגרת החלטת הממשלה שבה הוצגה התכנית הממשלתית להתמודדות עם נגיף הקורונה, היו ארבעה רבדים ואחד הם היה האצת המשק.

עידו חי: במסגרת האצת המשק הוחלט גם על תשתיות, טכנולוגיה, פיתוח דיגיטציה במשרדי הממשלה.

עידו חי: אלה עיקר השימושים שנמצאים כרגע במשרד המשפטים.

עידו חי: לגבי פרויקטים ספציפיים, אני מציע שנפנה את השאלה לנציג משרד המשפטים שידע לפרט.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: משרד המשפטים, בבקשה.

משה גפני: לפני כן, דקה.

משה גפני: אני רוצה להבין.

משה גפני: אתם מבקשים להעביר כסף למטה המשרד, למנכ"ל, ליועץ המשפטי לממשלה, לכל.

עידו חי: הכסף שמועבר הוא אך ורק לצורך שימושי הקורונה, כפי שהם הוגדרו בהחלטת הממשלה.

משה גפני: עזוב.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: החלטת הממשלה, אתה חוזר על זה שוב.

ינון אזולאי: הוא אומר שהיועצת המשפטית היא מינוי קורונה.

משה גפני: אני לא מביע שום עמדה.

משה גפני: אני רק רוצה לדעת טכנית.

משה גפני: מה שייכת העברת הכסף הזה לנושא הקורונה שאנחנו מעבירים למנכ"ל, ליועץ המשפטי.

אלכס קושניר: אבל לא מעבירים למנכ"ל.

אלכס קושניר: אתה לא יכול לחזור על עובדה שהיא לא נכונה.

אלכס קושניר: זה לא נכון.

משה גפני: אני שואל.

אלכס קושניר: אופיר שאל את השאלה וקיבל תשובה והתשובה היא לא.

אלכס קושניר: הכסף נמצא בתכנית הזאת והוא מתוקצב מהתכנית התקציבית.

משה גפני: אתה אומר לי החלטת ממשלה.

משה גפני: לאן הכסף הזה הולך?

משה גפני: איך נלחמים בקורונה בלשכת המנכ"ל?

אלכס קושניר: משרד המשפטים, בבקשה.

פנחס פרנקל: שלום.

פנחס פרנקל: אני ממשרד המשפטים.

פנחס פרנקל: דבר ראשון, התקנה היא תקנה נפרדת לקורונה שיושבת במנכ"ל משרד וזה לא הולך לשום דבר אחר.

פנחס פרנקל: זה לפרויקטי מחשוב שקשורים לקורונה.

פנחס פרנקל: אם אתם רוצים פירוט על מה הולך הכסף, אני יכול לתת לכם כמה דוגמאות לדבר הזה.

פנחס פרנקל: דבר ראשון, פתיחת תיק תאגיד.

פנחס פרנקל: לפתוח תיק תאגיד בקליק בכל המקומות באופן מקוון.

פנחס פרנקל: אפוסטיל.

פנחס פרנקל: מסמך מאומת על ידי עורך דין, מסמך בין-לאומי.

פנחס פרנקל: אימות בין-לאומי במסמכים.

ינון אזולאי: אפוסטיל תעשו עכשיו דיגיטלי?

ינון אזולאי: הוא לא יצטרך להביא לכם את זה כפי שהיה עד עכשיו?

פנחס פרנקל: לא.

פנחס פרנקל: ברגע שהוא מוציא את המסמך, אפשר להוציא מסמך עם אפוסטיל שזה מאמת באימות בין-לאומי.

פנחס פרנקל: גם על תרגום של מסמך.

ינון אזולאי: טוב מאוד.

ינון אזולאי: זאת בשורה.

פנחס פרנקל: דבר נוסף, פרופיל כלכלי.

פנחס פרנקל: מערכת מקוונת שבודקת את הזכאות הכלכלית במיוחד ללקוחות של הסיוע המשפטי ללא צורך מקבלת מסמכים מהלקוח.

פנחס פרנקל: ברגע שהלקוח מסכים, נכנסים למערכת ובודקים אוטומטית את הזכאות שלו.

פנחס פרנקל: זה במקום לשלוח אותו לביטוח לאומי כדי שיוכיח את הזכאות הכלכלית שלו.

פנחס פרנקל: דבר נוסף, ממשקים בבתי משפט, הנגשת מסמכים בקליק והעברת מידע בין הפרקליטות, משטרה, סניגוריה לבתי המשפט.

פנחס פרנקל: דבר נוסף, וזה הדבר הכי גדול, מערכת לניהול בתי דין חדשים.

פנחס פרנקל: קוראים לזה בית דין אחודה.

פנחס פרנקל: ניהול דיונים באופן מקוון.

פנחס פרנקל: זאת מערכת גדולה שמפתחים אותה גם אצלנו וגם בבתי המשפט.

פנחס פרנקל: דבר נוסף, חקיקה דיגיטלית.

פנחס פרנקל: להפוך את כל החקיקה לקוד שאפשר לחופש בחוקים באופן מקוון.

פנחס פרנקל: אפשר לחפש שם באופן הרבה יותר נגיש.

אופיר כץ: מה עם ההחלטות שלכם שלנו יהיו נגישות?

אופיר כץ: יש שינוי בזה?

פנחס פרנקל: את זה אני לא יודע.

פנחס פרנקל: דבר נוסף, ועידה חזותית לבתי משפט, מערכת שנותנת אפשרות לוועידה חזותית, בעיקר לשופטים שיכולים לראות באופן מקוון.

פנחס פרנקל: אלה עיקר הפרויקטים עליהם אנחנו מדברים.

פנחס פרנקל: כולם מעוגנים בהחלטות 326 ו-260 שהתקבלו בממשלה.

פנחס פרנקל: בגדול, את רוב תקני כוח האדם גייסנו ואנחנו הולכים להתחיל בתהליך.

פנחס פרנקל: אני מקווה שעד סוף השנה נסיים אתו.

ינון אזולאי: יש מצב שבסוף השנה נזמין אותך לתת לנו הרצאה על כל מה שעשיתם.

ינון אזולאי: אני חושב שיש כאן פרויקטים מאוד מעניינים ונראה אם הם באמת ייושמו עם הכסף הזה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אופיר כץ: אני לא קיבלתי תשובה ולא התייחסות ולכן אני אצביע נגד.

אלכס קושניר: לגבי מה?

פנחס פרנקל: התייחסות למה?

אופיר כץ: אני אשאל פעם רביעית.

אופיר כץ: אנחנו מקבלים תשובות לפיהן אי אפשר להנפיק לנו נתונים כי אתם עובדים עם קלסרים.

פנחס פרנקל: אתה מדבר בקשר לאגרות, נכון?

אופיר כץ: לא.

אופיר כץ: בקשר לנתונים על דוחות שאנחנו מקבלים ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אופיר כץ: זאת התשובה.

אופיר כץ: שהנהלת בתי המשפט, זה מה שהיא רושמת לנו, שהם לא יכולים להנפיק את הנתונים האלה כי זה לא ממוחשב.

פנחס פרנקל: אני משרד ראשי.

פנחס פרנקל: הנהלת בתי משפט זה - - -

אופיר כץ: אני לא אפרק את זה לגורמים.

אופיר כץ: מבחינתי זה אותו הדבר.

פנחס פרנקל: מה אני יכול לעשות?

פנחס פרנקל: משרד המשפטים מחולק לשלושה חלקים.

ינון אזולאי: אתה אדם טוב.

ינון אזולאי: אם כולם היו כמוך, היינו בוחרים יועץ משפטי יותר טוב.

ינון אזולאי: עזוב.

ינון אזולאי: אתה אדם טוב.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: זה יפה שאתם חורצים את דינה או דינו של יועץ משפטי חדש בלי שאתם מכירים.

ינון אזולאי: מה אמרתי?

ינון אזולאי: אמרתי אדם טוב.

ינון אזולאי: גם דברים טובים אי אפשר להגיד עליו?

ינון אזולאי: בפעם שעברה אמרתי לא טוב, תקפו אותי.

אופיר כץ: למה אמרת יועץ ולא יועצת?

אלכס קושניר: אמרתי יועץ או יועצת.

אלכס קושניר: דינו או דינה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על העברה מספר 08-001, משרד המשפטים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: ההעברה אושרה.

משה גפני: זה שאנחנו מצביעים נגד, מצביעים נגד, אבל זה שהוא לא קיבל תשובה על דבר כל כך אלמנטרי, זה לא בסדר.

אלכס קושניר: כן, אבל אתה מבין שהתשובה היא לא בפנייה הזאת ולכן ביקשתי לקבל אותה בכתב.

אופיר כץ: אלכס, זה דבר סופר חשוב לכלל חברי הכנסת.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: לכן ביקשתי לקבל את זה בכתב.

אלכס קושניר: העברה מספר 17-001, תיאום פעולות בשטחים.

טל שחם: אגף התקציבים.

טל שחם: הפנייה נועדה להעביר סכום של מיליון ו-864 אלף שקלים מעודפי המסגרת המיועדת להתמודדות עם התפשטות הקורונה משנת 2021 לשנת 2022 בסעיף תיאום פעולות הממשלה בשטחים במסגרת תכנית האצה שפורטה בהחלטת ממשלה 326 מיום 16 באוגוסט.

טל שחם: הוקצה סכום של 45 מיליון שקלים לשיפור מעברים ביו"ש.

ינון אזולאי: אני מבקש שכולנו נשים לב שאין כאן כסף קואליציוני של ניר אורבך.

ינון אזולאי: אלה עודפים.

ינון אזולאי: זה חשוב מאוד.

ינון אזולאי: הוא לא סתם הגיע לכאן.

אלכס קושניר: זה בשלב הבא.

אלכס קושניר: בשלב הבא יהיו גם עודפים קואליציוניים של ניר אורבך.

ינון אזולאי: לגבי מהות תכנית מספר 17-31-09.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת מה הקשר בין עיקר הפנייה לתכנית עצמה.

ינון אזולאי: עברתי ולא ראית קשר.

ינון אזולאי: אולי תעזרו לי.

טל שחם: אתה יכול לחדד את השאלה?

טל שחם: מה הכוונה עיקר הפנייה?

ינון אזולאי: אני מסתכל מה כתוב בעיקרי הפנייה.

ינון אזולאי: כתוב עיקרי הפנייה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים וכולי.

ינון אזולאי: תקרא אותה.

ינון אזולאי: תקרא את התכנית עצמה.

ינון אזולאי: אני לא רואה שיש קשר.

ינון אזולאי: כשאתה מביא פנייה, אתה מביא משהו מסוים ואתה אומר לי שעל פי העיקר הזה אני רוצה לעשות העברה וכולי.

טל שחם: בתוך התכנית 17-31-09 יש תקנה ייעודית ממנה יוצאת התכנית.

טל שחם: אנחנו מפרידים את הביצוע בתוך התקציב וזה יוצא רק עבור שיפור המעברים כי זה מה שנקבע בהחלטת הממשלה.

ינון אזולאי: כלומר, אתה לוקח מכאן רק את הקטע של שיפור המעברים בעניין הזה.

ינון אזולאי: איך אתה רואה את זה בעיקרי התכנית?

ינון אזולאי: מה אתה עושה שם?

ינון אזולאי: הכסף שמועבר, מועבר כאן.

ינון אזולאי: עיקר הפנייה היה פיתוח של האזור.

טל שחם: לא.

טל שחם: שיפור מעברים.

ינון אזולאי: ובתכנית עצמה?

טל שחם: פיתוח בתחומי תשתיות, ביוב, ניקוז, תחבורה, ארכיאולוגיה, איכות סביבה, שמורות טבע, תחזוקת כבישים, שיפור תנאי קבלת קהל ותחזוקה במעברים ופרויקטים בתחום החקלאות.

ינון אזולאי: ואתה מביא את זה לאזורי B ו-C.

ינון אזולאי: נכון?

ינון אזולאי: בתכנית עצמה, ב-17-31-09, יש שם לגבי פיתוח באזור C ו-B.

ינון אזולאי: אני שואל אותך שאלה בגלל שאתה אומר שזה הולך לפנייה הזאת.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש בעיות באזור C.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאין שם משילות.

ינון אזולאי: כלומר, אנחנו רואים את ההשתלטות הפלסטינית, אז למה אנחנו הולכים לפתח את זה עוד?

ינון אזולאי: אנחנו לא שולטים שם ואין לנו מה לעשות שם.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את כל מה שהולך שם וכל פעם יש עוד קרקעות שיוצאות מאתנו ויש שם בנייה לא חוקית של הרשות הפלסטינית.

ינון אזולאי: למה אנחנו הולכים להשקיע שם עוד?

ינון אזולאי: עבורם?

טל שחם: זה לא כל כך קשור להעברת העודפים.

טל שחם: שוב, העברת העודפים הספציפית נועדה עבור שיפור המעברים.

ינון אזולאי: לא בשטחי C ו-B.

ינון אזולאי: וסתם כך, יש לך תשובה על מה שאמרתי?

טל שחם: לא.

ינון אזולאי: אין לך תשובה.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על העברה מספר 17-001, תיאום פעולות בשטחים.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: ההעברה אושרה.

אלכס קושניר: העברה מספר 18-001, רשויות מקומיות.

טל ישראלי: הפנייה נועדה להעברת עודפי תקציב משנת 2021 לשימוש בשנת 2022 בסך של 105 מיליון שקלים במזומן עבור סיוע לרשויות מקומיות בתקופת הקורונה.

טל ישראלי: עיקר העודפים בתכנית זו הם בגין שיפוי רשויות מקומיות, הנחות בארנונה שניתנו לעסקים שהכנסתם נפגעה כתוצאה ממגיפת הקורונה.

טל ישראלי: כמו כן עודפים בגין סלי המזון למשפחות הנזקקות בתקופת הקורונה אשר נוצרו משום שהמכרז מקצה את התקציב לחברה המפעילה בהתאם לעמידה באבני דרך שנפרסים על פני יותר משנה אחת.

טל ישראלי: לבסוף נוצרו עודפים גם בגין פרויקטי פיתוח חוצי שנה בעיר טבריה, בעיר אילת ו במועצה אזורית חבל אילות בהתאם להחלטת ממשלה 120 ו-105 מיוני 2020.

אופיר כץ: כמה היה ב-2021 על ההנחות בארנונה?

טל ישראלי: כמה בסך הכול?

אופיר כץ: כן.

טל ישראלי: נמצא כאן איתן והוא יוכל לענות לך.

איתן כהן: בוקר טוב.

איתן כהן: בעיקרון היו שני עולמות של סיוע בארנונה.

איתן כהן: העולם הראשון שהוקצה כולו בשנת 2020 היה לטובת הרשויות המקומיות שנתנו פטור מארנונה לעסקים למספר חודשים.

איתן כהן: זה הגיע לכ-3.5 מיליארדי שקלים.

איתן כהן: זה עולם אחד שנפתח ונגמר.

איתן כהן: אחר כך היה מתווה נוסף של סיוע לעסקים, בשותפות עם משרד הכלכלה.

איתן כהן: זה יכול להגיע עד 4 מיליארד ועד כה הוקצו ושולמו כמיליארד שקלים.

איתן כהן: הטיפול מהשנה הזאת והלאה עובר למשרד הכלכלה.

איתן כהן: מדובר כאן בקצוות האחרונים של טיפול משרד הפנים.

אופיר כץ: אני רוצה להתעכב על הארנונה ולא על הסיוע כי זה יותר רלוונטי.

אופיר כץ: ב-2021 לא היה פטור מארנונה?

טל ישראלי: אני אתעכב על הנתונים כי יש לי כאן נתונים יותר מעודכנים.

אופיר כץ: לפני כן, שתי שאלות.

אופיר כץ: אני שואל לגבי 2021 ואם זה היה לפי מדרגות של הפגיעה או שזה היה גורף.

טל ישראלי: אני אתייחס לנתונים וגל יתייחס לתבחינים.

טל ישראלי: זה מתווה שחולק בין שני משרדים.

טל ישראלי: משרד הכלכלה תפעל חלק ממנו ומשרד הפנים תפעל חלק ממנו ולכן לאיתן יש נתונים רק על משרד הפנים.

ינון אזולאי: של ההנחה בארנונה?

טל ישראלי: כן.

טל ישראלי: בסך הכול כ-60 אלף עסקים קיבלו הנחה בארנונה.

אופיר כץ: באיזו תקופה?

טל ישראלי: ב-2021.

גל ברנס: אגף התקציבים.

גל ברנס: אני אסביר לגבי המענק לארנונה.

גל ברנס: החזרי ארנונה ניתנו כחלק מתכנית רשת הביטחון שהייתה קיימת עד לחודש יוני 2021.

גל ברנס: לשאלת חבר הכנסת אופיר כץ, ניתנו גם ב-2021.

גל ברנס: התכנית עדיין פתוחה להגשת בקשות.

גל ברנס: זאת אומרת, עסקים שעדיין רוצים להגיש כי למשל היו השגות מול רשות המסים ועוד לא הוחלט אם מקבלים את המענק - - -

ינון אזולאי: עד מתי?

אופיר כץ: אנחנו בעצם מדברים ממארס 2020 עד יוני 2021?

גל ברנס: כן.

ינון אזולאי: אם יש לו בעיה באוגוסט, הוא לא מגיש.

ינון אזולאי: הוא מגיש רק עד יוני.

גל ברנס: יש תקופות זכאות ומתי אפשר להגיש.

ינון אזולאי: אנחנו שואלים על תקופות הזכאות.

גל ברנס: תקופות הזכאות היו כמו כל רשת הביטחון, עד סוף חודש יוני 2021.

גל ברנס: כל מי שהיה זכאי למענק הוצאות קבועות, היה זכאי גם להחזר ארנונה.

גל ברנס: עשינו מסלול נוסף לעסקים חדשים שלא היו זכאים להוצאות קבועות והיו זכאים על בסיס הצהרות להחזר ארנונה.

גל ברנס: זה בתקנות של שר הפנים.

אופיר כץ: בארנונה היו 60 אלף בתי עסק?

גל ברנס: 60 אלף, בתי עסק שקיבלו מספר פעמים.

גל ברנס: זה דו חודשי.

ינון אזולאי: כמה ביקשו בסך הכול?

אופיר כץ: מה הסכום לגבי ה-60 אלף?

גל ברנס: אושרו בקשות בכמיליארד שקלים.

גל ברנס: הועברו לרשויות.

גל ברנס: העסק מקבל את ההנחה מהרשות.

גל ברנס: לרשויות הועברו כבר כ-800 מיליון שקלים ואנחנו בטיפולים של שלבים אחרונים.

גל ברנס: עסקים שעוד רוצים להגיש, יכולים להגיש.

גל ברנס: המערכת פתוחה להגשות.

גל ברנס: גם עסקים שעוד לא פתרו את הנושאים שלהם מול רשות המסים, לא סגרנו להם את המערכת והם עוד יכולים להגיש עד סוף השנה.

אופיר כץ: כמה תוקצב לזה?

גל ברנס: התקצוב בכל מה שקשור לקורונה, הוא תקצוב על בסיס זכאויות.

גל ברנס: כל עסק שיהיה זכאי ויגיש, יקבל.

מיכל שיר סגמן: מה זה עסק זכאי?

גל ברנס: עסק זכאי בהקשרים של ארנונה, או שהוא היה זכאי למענק הוצאות קבועות מרשות המסים או שהוא עסק חדש שנפתח בין מארס 2021 לספטמבר 2021.

מיכל שיר סגמן: עסק שנפגע ב-60 אחוזים מהמחזור, הוא לא זכאי?

גל ברנס: מענק הוצאות קבועות היה לרוב העסקים.

גל ברנס: רוב המחזורים עד 100 מיליון, זה היה רוב החודשים ב-25 אחוזים, חלק מהחודשים היו 40 אחוזים.

אלכס קושניר: כל מי שהיה זכאי להוצאות קבועות, היה זכאי גם להנחה בארנונה.

אלכס קושניר: זה היה התנאי.

אופיר כץ: מ-25 אחוזים.

אופיר כץ: נכון?

גל ברנס: בסוף היה אחד לאחד מול הוצאות קבועות.

גל ברנס: היו עסקים שהיו זכאים להוצאות קבועות רק מאחוז יותר גבוה, למשל עסקים במחזור מעל 100 מיליון או מעל 200 מיליון, כל אחד בהתאם לרף שנקבע לו הוצאות קבועות, היה זכאי גם לארנונה באותו אחוז במרבית החודשים.

גל ברנס: בהתחלה כן היה פער, היה צריך 40 אחוזים להוצאות קבועות ו-60 אחוזים לארנונה.

גל ברנס: באזור דצמבר 2020 זה כבר השתנה.

אופיר כץ: זאת אומרת, מי שהייתה לו פגיעה גבוה של 100 אחוזים, כמו אולמות האירועים שהיו בסגר, קיבלו 100 אחוזים פטור מהארנונה.

ינון אזולאי: 95 אחוזים.

גל ברנס: כולם קיבלו 95 אחוזים פטור מארנונה בלי קשר לרמת הפגיעה.

גל ברנס: הוצאות קבועות היה מענק לפי רמת הפגיעה, ארנונה היה 95 אחוזים לכולם.

אופיר כץ: לכמה חודשים היה הפטור מארנונה?

אלכס קושניר: אופיר, זה שיעור היסטוריה?

אופיר כץ: זה חשוב.

אלכס קושניר: זה לא קשור להיום.

מיכל שיר סגמן: עקרונית אני שואלת מה קורה היום.

אופיר כץ: היום אין כלום.

אופיר כץ: היום אתם לא נותנים כלום.

אופיר כץ: הלוואי והייתם נותנים.

אופיר כץ: זה בדיוק ההבדל בין הממשלה הקודמת לממשלה הנוכחית.

מיכל שיר סגמן: הנינים שלנו עוד ישלמו את החובות שאתם יצרתם לנו.

אלכס קושניר: אופיר, אני אשאל אותך שאלה ותבדוק את עצמך לפני שאתה עונה.

אלכס קושניר: מתי הוכרז על הסיוע בפעם הקודמת ומתי היה הסגר?

אלכס קושניר: תבדוק.

אופיר כץ: מחודש מארס.

אלכס קושניר: מתי הכריזו על סיוע ומתי התחילו לשלם?

ינון אזולאי: מה אתה רוצה להגיד?

ינון אזולאי: אתם שנתיים בתוך המגיפה ואתם עדיין לא יודעים.

אופיר כץ: תבדקו אם יש כאלה שנפגעו.

אלכס קושניר: אנחנו נדע את זה במהלך חודש פברואר נפצה את מי שמגיע לו.

ינון אזולאי: אבל אמרתם לא.

אלכס קושניר: ינון, אתה יודע בדיוק כמוני מתי משולם המע"מ.

אלכס קושניר: נכון?

אלכס קושניר: אני לא נכנס לדיון הזה עכשיו.

ינון אזולאי: טוב.

ינון אזולאי: שאלה.

ינון אזולאי: לגבי תלושי המזון, מה שנקרא התלושים של דרעי.

אופיר כץ: התנועה לאיכות השלטון.

ינון אזולאי: הם עכשיו בבג"ץ.

ינון אזולאי: התנועה לאיכות שלטון השמאל.

אלכס קושניר: התנועה לאיכות השלטון.

ינון אזולאי: התנועה לאיכות שלטון השמאל.

ינון אזולאי: זאת התנועה הזאת.

ינון אזולאי: כשהיינו בימין, כל יום עתירה.

ינון אזולאי: היום הכול שקט.

אלכס קושניר: ינון, שאלה.

ינון אזולאי: אתה הערת.

ינון אזולאי: אתה רוצה תגובה?

ינון אזולאי: עכשיו אני שואל.

נירה שפק: אם זה מעניין אותך, התנועה לאיכות השלטון הייתה בדיון הקודם איתי על חושפי שחיתויות.

ינון אזולאי: ברוכה הבאה.

ינון אזולאי: ברוך רופא חולים.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת כמה כסף בסך הכול נוצל, כמה נשאר והאם עדיין ממשיכים כי אני שומע שיש כאלה שלא קיבלו.

ינון אזולאי: או שנגמר והיו צריכים לקבל עוד.

ינון אזולאי: מה הסטטוס של זה והאם אתם מתכננים להביא עוד.

אלכס קושניר: אני מזכיר לך שבמסגרת חוק ההסדרים האחרון, בחוק התקציב, בביטחון התזונתי, יש 80 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: אנחנו נגיע לשם.

ינון אזולאי: חכה.

ינון אזולאי: הכול מוכן.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים הכול.

ינון אזולאי: אתה יודע שאנחנו מודעים ובודקים.

ינון אזולאי: נדבר גם על זה.

טל ישראלי: לשאלה אם מתוכננת עוד הקצאה, אני לא יודעת לענות.

ינון אזולאי: לא ציפיתי.

ינון אזולאי: זה בסדר.

טל ישראלי: לגבי נתוני ביצוע, כעיקרון כל הסכום חויב וזה ברמה התקציבית.

טל ישראלי: לגבי כמה יצא בפועל, אולי משרד הפנים ידע לענות אבל אני בספק אם זה נתון שזמין לנו כרגע.

איתן כהן: עשו לי מיוט ולא אפשרו לי לענות.

ינון אזולאי: לא יסתמו לך את הפה.

ינון אזולאי: בגלל שאתה חבר שלי אתה חושב שיסתמו לך את הפה?

ינון אזולאי: אל תדאג.

איתן כהן: תווי מזון הוקצו במלואם.

איתן כהן: התשלום בפועל יוצא על בסיס הביצוע בפועל.

איתן כהן: זאת אומרת, עד היום, מתוך כ-700 מיליון שקלים שולמו 640-630 מיליון שקלים, זאת אומרת, נותרה יתרה של כ-60 מיליון שקלים, יתרה שהיא מחויבת.

ינון אזולאי: אני לא אתן שיעור היסטוריה אבל אני אומר לכם שכאן היה ויכוח אם יצליחו לנצל את הכול או לא.

ינון אזולאי: בסופו של דבר רואים שזו הדרך הטובה ביותר על מנת להגיע למאה אחוזי ניצול לאותם נזקקים, לאותם מסכנים ומוחלשים שזה הגיע אליהם.

טל ישראלי: כן חשוב לי לחדד שיש הבדל בין לחייב את התקציב לבין להוציא את התקציב.

ינון אזולאי: 630 מיליון כבר יצאו.

טל ישראלי: בדיוק.

טל ישראלי: זה מה שאיתן אמר.

ינון אזולאי: הבנתי אותו.

ינון אזולאי: אפילו אם הוא לא היה מדבר, הייתי מבין אותו.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אופיר כץ: עוד שאלה.

אופיר כץ: קודם כל, לפרגן לסרטון של ש"ס.

אופיר כץ: הם לקחו את הילד כאילו מצ'רלי וחצי.

אופיר כץ: זה בדיוק מיקו מצ'רלי וחצי.

ינון אזולאי: אני אשאל אותך מי זה מיקו ומי זה צ'רלי וחצי.

אופיר כץ: אחר כך אסביר לך.

אופיר כץ: אמרתם שיש מיליארד שקלים שאמורים לקבל ושולמו רק 800 מיליון שקלים.

אופיר כץ: מה קורה עם ה-200 מיליון שקלים?

אופיר כץ: למה זה לא מגיע אליהם?

אופיר כץ: אני מדבר על הארנונה.

גל ברנס: אני מבחין בין העסקים לבין הרשויות כי המודל עובד בצורה כזאת שהכסף מועבר לרשות והיא מזכה את העסק מארנונה.

גל ברנס: בסוף רשות צריכה להגיש את הבקשות.

גל ברנס: זה כרגיל עובר תהליך חשבותי בממשלה ואז מועבר לרשויות.

גל ברנס: זה עניין של התקופה הקרובה.

גל ברנס: אין חסמים תקציביים.

אופיר כץ: אתם העברתם את הכסף לרשויות?

גל ברנס: כמו שאמרתי, הועברו כבר 800 מיליון ואמורים להיות מועברים בסך הכול מיליארד שקלים.

אופיר כץ: לא הבנתי.

אופיר כץ: ה-200 מיליון שקלים הם כרגע אצל הרשויות או אצלכם?

גל ברנס: הם נמצאים אצל משרד הכלכלה ומשרד הפנים שצריכים להעביר אותם לרשויות.

גל ברנס: זה בתהליכי חשבות אבל התקציב קיים.

אופיר כץ: למה זה תקוע?

אופיר כץ: אתם לא מעבירים?

אופיר כץ: הרשויות לא מעבירות?

גל ברנס: זה כמו כל תשלום שהממשלה עושה, בסוף יש איזשהו שיח שפחות קשור אלינו אלא יותר קשור לחשב הכללי, כל המסמכים הנדרשים וכל התהליך הפרוצדורלי.

אלכס קושניר: פרוצדורה.

אופיר כץ: שמונה חודשים.

גל ברנס: לא.

גל ברנס: למה?

אופיר כץ: יוני 2021 היה המועד האחרון.

אלכס קושניר: כן, אבל ממשיכים להגיש.

גל ברנס: בסכום של מיליארד שקלים הוגשו ביוני 2021 ומאז הבקשות נצברות כל הזמן.

גל ברנס: כמו שאמרתי, המערכת עדיין פתוחה.

גל ברנס: אל מול הבקשות שנצברות נאסף איזשהו סכום מול כל רשות.

אופיר כץ: גם בימים אלה מוגשות בקשות?

גל ברנס: גם בימים אלה.

גל ברנס: המערכת פתוחה להגשת בקשות חדשות.

גל ברנס: נניח שאני עסק שהגיש מענק הוצאות ויש לי תהליך השגה פתוח מול רשות המסים ואני צריך את מענק ההוצאות הקבועות כדי לגשת לארנונה.

גל ברנס: לא סגרנו להם את המערכת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על העברה מספר 18-001, הרשויות המקומיות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: תרבות וספורט, בקשה מספר 19-001.

ינון אזולאי: מה עם בקשה 15-001?

ינון אזולאי: יש לך שם העברה של משרד הביטחון.

אלכס קושניר: אני הולך לפי סדר.

יואב הרט: אגף התקציבים, משרד האוצר.

יואב הרט: אני אציג את הבקשה.

יואב הרט: הבקשה היא להעברת עודפים ממסגרת הקורונה בשנת 2021 לשנת 2022 בסך של 69 מיליון ו-983 אלף שקלים עבור התכניות הבאות: תכנית 19-42-02, מינהל תרבות – 19 מיליון ו-41 אלף שקלים עבור סיוע למוסדות.

יואב הרט: מדובר בעידוד של אירועים ומופעים תרבותיים.

יואב הרט: תכנית 19-43-04, תשתיות ספורט – 23 מיליון ו-500 אלף שקלים, עבור בינוי מתקני ספורט.

יואב הרט: תכנית 19-42-01, רשות העתיקות – 11 מיליון ו-565 אלף שקלים עבור פרויקט בינוי בית הרשות.

יואב הרט: תכנית 19-40-01, משרד המדע – 11 מיליון ו-325 אלף שקלים עבור תקציבי מחקר מדעי יישומי.

יואב הרט: תכנית 19-43-03, מינהל הספורט – 4 מיליון ו-533 אלף שקלים עבור רשת הביטחון לאגודות הספורט.

ינון אזולאי: אמרנו שזה עבור קורונה.

ינון אזולאי: איפה נמצאים המענקים כשיש הרבה ביטולים של אירועי תרבות?

ינון אזולאי: שמענו אותם בשבוע שעבר כשאמרו שהם נאנקים תחת הנטל.

ינון אזולאי: בפעם שעברה ראינו את המענקים ואיפה אני רואה מה אתם מעבירים להם עד עכשיו?

יואב הרט: מדובר בעודפים משנת 2021 ולכן התקציב הזה לא כולל הקצאות שנסגרו או שדווחו בינואר 2022.

ינון אזולאי: אבל אנחנו לא מדברים על ינואר 2022 אלא גם לפני כן.

ינון אזולאי: הגל החמישי היה קצת לפני כן, או הגל הרביעי.

ינון אזולאי: הם תמיד אמרו שיש איתם בעיה.

ינון אזולאי: הם אמרו שמצד אחד יש להם אוזן קשבת אצל השר ומצד שני, כשזה מגיע בפועל לתקצב אותם, הם לא זוכים לתקצוב ראוי באירועי התרבות שלהם.

ינון אזולאי: אני שואל אותך איפה כאן אנחנו רואים את העזרה להם.

עפרי לוין: אני ארחיב.

עפרי לוין: אני מאגף התקציבים, משרד התרבות והספורט.

עפרי לוין: אתה רואה כאן סכום לגבי אירועי תרבות, גם דיברנו על זה בשנה שעברה.

עפרי לוין: אלה פעילויות תרבות.

עפרי לוין: זה נועד לעודד את הרשויות המקומיות לעשות אירועים.

עפרי לוין: באמת נעשו אירועים מדהימים, לקחו אומנים, לקחו סופרים, להקות מחול והרשויות המקומיות ביצעו מגוון של אירועים ברחבי כל הארץ.

ינון אזולאי: אם את מדברת על הרשויות המקומיות, בשבוע שעבר הייתה כתבה על אותם זמרים שגובים סכומי עתק לכל מיני מופעים ושהולכים לסגור איתם ביום העצמאות.

ינון אזולאי: אין עיני צרה באותם מופעים ובאותם אירועים אבל אנחנו רוצים לעזור גם לאירועי התרבות, לרשויות ובכלל לאדם שיוכל להיכנס לאירועים כאשר מדובר בסכומי עתק כאלה במקום לחלק את הסכום בין כמה אמנים.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאין מגבלה לאותן רשויות להזמין את מי שהן רוצות אבל יש לכם איזושהי יד בעניין כדי למנוע את זה?

עפרי לוין: אני חושבת שזאת שאלה שצריכה להיות מופנית לרשויות המקומיות.

ינון אזולאי: למה לרשויות המקומיות?

ינון אזולאי: אתם מסבסדים.

ינון אזולאי: משרד התרבות והספורט, יש לו חלק גדול בזה.

ינון אזולאי: הרי זה קול קורא ואם בקול קורא שלכם תאמרו למשל שאי אפשר להזמין זמר שגובה מעל 70 אלף שקלים, 50 אלף שקלים, שגם זה סכום גדול, אז אותו זמר לא יוכל להגיע.

ינון אזולאי: אני חושב שזה צריך להיותך חלק.

ינון אזולאי: זה לא קשור לפנייה אבל זה סתם כהערה כביקורת בונה.

ינון אזולאי: אני חשוב שכדאי פעם אחת ולתמיד להפסיק עם הדבר הזה, במיוחד שכולנו נלחמים על הלחם.

ינון אזולאי: הגיע הזמן שגם המשרדים הממשלתיים יגידו סטופ לעושק הזה של הרשויות המקומיות גם כך אין להן כסף.

ינון אזולאי: לגבי תכנית 19-43-04, מתקני הספורט.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת היכן המתקנים האלה נמצאים.

ינון אזולאי: אם אתם יכולים לשלוח לוועדה פרטים באילו רשויות הם נמצאים ואיך נבחרו הרשויות האלה.

עפרי לוין: אין בעיה.

עפרי לוין: בגדול אני אומר שזה נועד לשדרוג מגרשי כדורגל, התאורה במגרשים, במסגרת תקציבי ההאצה שניתנו בקורונה.

ינון אזולאי: איזה מגרשים?

עפרי לוין: אני אשלח לכם פירוט מסודר.

עפרי לוין: אלה 50 מיליון שקלים.

עפרי לוין: 65 בקשות לתאורה.

עפרי לוין: זה בעצם הכפיל את כמות גרשי הכדורגל המוארים.

אופיר כץ: איפה?

עפרי לוין: אני אשלח לכם פירוט.

אופיר כץ: בתכניות שאתם עושים עם הרשויות – אני באמת שואל עכשיו ברצינות – למה שלא תשלבו את מורי הדרך שאמרתם להם להחליף מקצוע?

אופיר כץ: אם אפשר לשלב אותם בתוך רשויות שכן יש להן תיירות פנים להסביר על העיר.

אופיר כץ: לכל עיר יש היסטוריה ויש מורשת ויש ערים מסוימות בהן יש הרבה מורי דרך שגדלו בהן ויודעים לעשות את זה טוב.

אופיר כץ: למה לא לשלב אותם ולמצוא להם תעסוקה באירועים האלה שאתם עושים?

עפרי לוין: יש לנו במשרד מגוון פעילויות שהמשרד תומך בהן שנוגעות למורשת, אם זה דרך רשות העתיקות שעושה פעולות, המועצה לשימור אתרים.

אלכס קושניר: החברה להגנת הטבע.

אלכס קושניר: לא?

עפרי לוין: לא אצלנו.

אופיר כץ: למה לא לשלב אותם?

אופיר כץ: הם יושבים בבית כבר כמה חודשים.

אופיר כץ: זאת הזדמנות טובה לספק להם עבודה.

יואב הרט: עקרונית אני חושב שזה לא לגמרי אמור להיות משהו שהוא בתחום משרד התרבות והספורט אלא אולי יותר בתחום של משרד התיירות שמטפל באוכלוסייה הזאת.

יואב הרט: בסופו של דבר אין כאן חפיפה בין פעילות שמשרד התרבותך והספורט מקיים בשוטף או בתקופת הקורונה לבין הפעילות שנעשית

אופיר כץ: עזוב רגע ואל תגיד איזה משרד רלוונטי.

אופיר כץ: אנחנו כמדינה, אנחנו כחברי כנסת, אתם כפקידים בכירים, רואים את המצוקה שלהם והממשלה החליטה שהיא לא רוצה לעזור להם.

אופיר כץ: כאן יש אפשרות כן לשלב אותם בתוך התכניות האלה שאתם עושים, גם בכל הגופים של המדינה שיכולים לייצר להם עבודה וגם בתוך הרשויות המקומיות.

אופיר כץ: למה לא לחשוב על פתרון כזה?

אופיר כץ: אפשר לעזור להם כאן עם פרנסה בתוך תכניות קיימות.

עפרי לוין: אמרתי, למשרד שלנו יש כל מיני גופים נתמכים כמו המועצה לשימור אתרים שאני בטוחה שיש לה קשר למדריכי טיולים.

אלכס קושניר: זאת לא שאלה למשרד המדע.

עפרי לוין: זה גוף נתמך שלנו.

אופיר כץ: בוא אנחנו נבקש את זה.

אופיר כץ: נציף את זה.

אופיר כץ: אולי זאת הזדמנות טובה.

אלכס קושניר: צריך לבדוק אם זה רלוונטי עבורם כי היו כל מיני אופציות לסיוע שהציעו להם והרבה פעמים הם עצמם סירבו.

אופיר כץ: כאן זה מה שהם עושים, זה המקצוע שלהם.

אלכס קושניר: הציעו לחלק להשתתף בסיורים של החברה להגנת הטבע ואני יודע כל חלקם בוודאות שסירבו.

אלכס קושניר: צריך לראות קודם כל אם זה מתאים להם.

אופיר כץ: בוא ניתן להם עוד אופציות.

אופיר כץ: אני לא מאמין שבן אדם יעדיף לשבת בבית על פני יציאה לעבוד במה שהוא יודע לעשות הכי טוב.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על העברה 19-001, מדע תרבות וספורט.

אלכס קושניר: מי בעד?, מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אופיר כץ: אני בעד.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 20-001, משרד החינוך.

מוחמד חלאילה: אגף התקציבים, משרד האוצר.

מוחמד חלאילה: הפנייה נועדה להעברת עודפים בסך של 120 מיליון ו-611 אלפי שקלים משנת 2021 לשנת 2022 מתוך המסגרת שנועדה להתמודדות עם נגיף הקורונה.

מוחמד חלאילה: הפנייה התקציבית בחלוקה לתכניות: תכנית מספר 20-60-01, פעילויות מטה מרכזיות – 9 מיליון ו-691 אלפי שקלים.

מוחמד חלאילה: הסיבות בגינן נוצרו העודפים בתכנית: בקרה ובדיקת דוחות ביצוע עבור פעילות סיוע פסיכולוגי לתלמידים במהלך שנת הלימודים תשפ"ב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 20-63-02, החינוך העצמאי – 7 מיליון ו-963 אלפי שקלים עבור בקרה ובדיקת דוחות ביצוע עבור פעילות החינוך העצמאי במסגרת התמודדות עם נגיף הקורונה בשנת הלימודים התשפ"ב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 20-63-03, מעיין החינוך התורני – 483 אלפי שקלים עבור בקרה ובדיקת דוחות ביצוע עבור פעילות מעיין החינוך התורני במסגרת ההתמודדות עם נגיף הקורונה בשנת הלימודים התשפ"ב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 20-65-01, שירותי עזר, הסעות ומענקים לפיתוח.

מוחמד חלאילה: – 80 מיליון ו-555 אלפי שקלים עבור התקשרויות חוצות שנת תקציב, עבור הצטיידות ושדרוג בתי ספר באמצעי תקשוב ובאמצעי קצה לתלמידים בהתמודדות עם נגיף הקורונה.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 20-66-01, המינהל לחינוך התיישבותי – 7 מיליון ו-523 אלפי שקלים עבור בקרה ובדיקת דוחות ביצוע עבור פעולות המינהל לחינוך התיישבותי להתמודדות עם נגיף הקורונה בשנת הלימודים התשפ"ב.

מוחמד חלאילה: תכנית מספר 20-67-02, הארכת יום הלימודים – 14 מיליון ו-396 אלפי שקלים עבור בקרה ובדיקת דוחות ביצוע עבור התוספות הנדרשות במסגרות המשלימות בהתאם לדרישות משרד הבריאות להתמודדות עם נגיף הקורונה בשנת הלימודים התשפ"ב.

שלמה קרעי: אדוני, אני רוצה להתייחס.

אלכס קושניר: בבקשה.

שלמה קרעי: תודה.

שלמה קרעי: זאת פנייה של משרד החינוך ויש שני נושאים שאחד מהם נמצא בטיפולך אדוני היושב ראש, ואני הייתי שמח לשמוע.

שלמה קרעי: בפעם האחרונה יצאנו קצת אופטימיים ואני לא יודע איך זה מתקדם.

אלכס קושניר: אז קבענו שאנחנו ניפגש פעם נוספת במהלך פברואר.

אלכס קושניר: נעשה את זה.

שלמה קרעי: כי בינתיים אני מקבל שעוד ועוד גני הילדים של החינוך המיוחד כן דיווחו באופן מלא ועדיין אין שום דבר.

שלמה קרעי: עבור שנת תשפ"א הסתיימה לפני חצי שנה, עדיין הם רק במקדמות של 20 אחוזים.

שלמה קרעי: אם כן, זה נושא חשוב.

שלמה קרעי: הדבר השני.

שלמה קרעי: אני לא מצליח להבין איך אתם לא מתביישים, משרד החינוך והקואליציה, כאשר מביאים שינוי כזה של שיעורי עזר, של בקשות ליום לימודים ארוך, שיעורי תגבור וסיוע, וזאת כשאתם מחקתם 84 מיליון שקלים לחינוך המוכר שאינו רשמי לשעות תמרוץ וטיפוח.

שלמה קרעי: איך אפשר לעשות אפליה כל כך גדולה בין ילד לילד?

שלמה קרעי: הדם של הילדים שאתם דואגים להם אדום יותר?

שלמה קרעי: סמוק יותר?

שלמה קרעי: איך אפשר לבוא ולמחוק ילדים בצורה מלאה ולא הפחתה מסוימת?

אלכס קושניר: שמת לב שיש כאן כסף לחינוך העצמאי ולחינוך התורני?

שלמה קרעי: החינוך העצמאי הוא לא המוכר שאינו רשמי שעליו אנחנו מדברים.

שלמה קרעי: החינוך העצמאי מקבל מאה אחוזים.

שלמה קרעי: המוכר שאינו רשמי, אלה ה-84 מיליון שקלים שחתכתם לילדים האלה והם לא מקבלים את המינימום.

אלכס קושניר: זה לא קשור לפנייה.

שלמה קרעי: זה קשור לפנייה.

אלכס קושניר: לא, כי אלה עודפים.

שלמה קרעי: אם יש עודפים, תפנו אותם למי שצריך אותם באמת ולא למי שמקבל יותר.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: עוד שאלות.

ינון אזולאי: אני רוצה להזכיר לך שקבענו לסוף ינואר, לא לאמצע פברואר.

אלכס קושניר: לא.

ינון אזולאי: סתם צוחק.

ינון אזולאי: רציתי רק להדליק.

ינון אזולאי: האמת היא שהשאלה היא למשרד החינוך אבל קודם היה כאן משרד הבריאות ונאמר שעד מחר בלילה יסיימו את כל החלוקה של בדיקות האנטיגן בבתי הספר.

ינון אזולאי: אתם מסונכרנים איתם?

ינון אזולאי: משרד החינוך יודע שבאמת עד מחר בלילה יחולקו כל הבדיקות?

ינון אזולאי: לפי החוסרים שיש, לא נראה כך.

מוחמד חלאילה: אני נציג של משרד האוצר.

ינון אזולאי: לכן אמרתי שזאת שאלה למשרד החינוך.

מוחמד חלאילה: מסיבות שונות אין בישיבה נציג של משרד החינוך.

שלמה קרעי: בינתיים העלו את מחיר החשמל כדי שאנשים לא יוכלו להפעיל מזגנים וישבו בקור.

אלכס קושניר: שלמה קרעי, קריאה ראשונה.

אלכס קושניר: תקשיב למה לא נמצא נציג משרד החינוך.

מוחמד חלאילה: אין נציג של משרד החינוך מאחר ואמו של משה שגיא סמנכ"ל הכספים נפטרה לפני שעה קלה.

משה ארבל: משתתפים בצערו אבל הוא לא העובד היחיד במשרד החינוך.

אלכס קושניר: היא נפטרה לפני שעה.

מוחמד חלאילה: בדרך כלל הוא מגיע לוועדה.

משה ארבל: היו צריכים לשלוח עובד אחר.

שלמה קרעי: אנחנו משתתפים בצערו.

שלמה קרעי: בדרך כלל הוא מגיע.

אלכס קושניר: יש עוד שאלות?

אלכס קושניר: אין.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על פנייה מספר 20-001, משרד החינוך.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: אני בעד.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 22-001, שירותי דת.

מוחמד חלאילה: היושב ראש, בדיון הקודם ביקשת שנצמיד את הבקשות של משרד החינוך אחת לשנייה.

מוחמד חלאילה: יש עוד פניית עודפים סעיף 60, סעיף הפיתוח של משרד החינוך.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: פנייה 60-001, משרד החינוך.

מוחמד חלאילה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 198 מיליון ו-846 אלפי שקלים לתכנית התקציב 60-02-10, בניית כיתות לימוד.

מוחמד חלאילה: מדובר בתקציב מזומן עבור הרשאות שניתנו לבינוי כיתות לימוד במסגרת תכנית ההאצה של המשק.

ינון אזולאי: לגבי בניית כיתות.

ינון אזולאי: מה קורה עם כיתות של מעון יום?

מוחמד חלאילה: החלטת הממשלה על העברת מעונות היום עברה לפני שבועיים.

ינון אזולאי: אבל הכסף כבר עבר בתקציב קודם.

ינון אזולאי: אתם לא צריכים לעשות לו העברה.

מוחמד חלאילה: נצטרך לעשות בחודש הקרוב העברה למשרד החינוך.

ינון אזולאי: 200 מיליון.

ינון אזולאי: כלומר, הבינוי כאן הולך רק על כיתות.

מוחמד חלאילה: רק על כיתות לימוד ועדיין לא כולל מעונות יום.

ינון אזולאי: וכיתות הלימוד, על פי מה הן מחולקות?

מוחמד חלאילה: על פי הקריטריונים.

ינון אזולאי: זה מה שהיה כאשר הגשתם בפעם הקודמת.

נירה שפק: החלטת ממשלה 1848.

ינון אזולאי: תאמיני לי, אני מדבר איתו בעיניים ואנחנו מבינים.

ינון אזולאי: תודה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 60-001, משרד החינוך.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 22-001, המשרד לשירותי דת.

עשהאל צור: צוהריים טובים.

עשהאל צור: אגף התקציבים, פנייה מספר 22-001.

עשהאל צור: הפנייה מבקשת להעביר עודפי קורונה בסך של מיליון ו-140 אלף שקלים לצורך מערך הקבורה עקב הקורונה.

משה ארבל: לפי מה שאתם מציינים, זה לא לצורך מערך הקבורה של הקורונה אלא זה לפיתוח בתי עלמין, קבורה רוויה, קבורה אזרחית, טיפול שוטף של מועצת בתי העלמין.

עשהאל צור: עברת לתכנית מספר 22-01-03.

עשהאל צור: התכנית היא התכנית של פיתוח בתי עלמין כמו שחבר הכנסת אמר, אבל הכספים כאן הם כספי קורונה שמיועדים לתגבור הקבורה בקורונה שיש לה דרישות משלה.

משה ארבל: אתם צופים חריגות בסוגיה הזאת של צרכים בקבורה בקורוניה בשנת 2022?

עשהאל צור: לא.

עשהאל צור: מדובר על התקשרויות קיימות כבר עם גופים שזכו והם מתפעלים את קבורת הקורונה.

עשהאל צור: ההתקשרויות הללו ממשיכות וחוצות שנה.

עשהאל צור: לכן העודפים מועברים לשנת 2022.

ינון אזולאי: נשמע מצוין.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 22-001, המשרד לשירותי דת.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: אני נמנע.

משה ארבל: מבטלים את התו הירוק אבל ממשיכים לתקצב קבורה בקורונה.

שלמה קרעי: אל תדאג משה, בתכנית המקורית לקחנו בחשבון את הקטסטרופה של בנט.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

ינון אזולאי: לא ידעתי אבל אמו של משה שגיא נפטרה.

ינון אזולאי: אנחנו משתתפים בצערו.

ינון אזולאי: כולנו משתתפים בצערו.

אלכס קושניר: בקשה מספר 23-001, משרד הרווחה.

אסף דוברוביצר: רפרנט רווחה, אגף התקציבים.

אסף דוברוביצר: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת התקציב 2021 לשימוש בשנת התקציב 2022 בסך של 30 מיליון ו-818 אלף שקלים וזאת כפי שמפורט להלן: תכנית שירותי משרד מרכזיים, 23-01-20 – סך של 30 מיליון ו-818 אלף שקלים.

אסף דוברוביצר: סיבות מרכזיות בגינן נוצרו עודפי הקורונה בתכנית:

אסף דוברוביצר: התקשרות רב שנתית בנושא קהילות דיגיטליות במסגרת תכנית מגן זהב לאזרחים ותיקים, תכניות רב שנתיות להתמודדות עם אוכלוסיית הנוער והצעירים באתגרי הקורונה, סל צרכים מיוחדים ליחידים ומשפחות דרך המחלקות לשירותים חברתיים.

אסף דוברוביצר: הסל מבוצע על פי חשבוניות תשלום שלעתים מועברות רבעון אחד לאחר הפעילות.

ינון אזולאי: דיברנו קודם על הביטחון התזונתי.

ינון אזולאי: אמר היושב ראש שהוקצו כ-80 מיליון שקלים עבור הביטחון התזונתי.

ינון אזולאי: אותן עמותות הן אלה שנכנסו מתחת לאלונקה כאשר הממשלה לא נכנסה והן אלה שלקחו על עצמן את כל הנושא של החלוקה והתמיכה באותן משפחות, ואני שואל האם לא נכון שאותן אלה גם יחלקו את המזון ולאו דווקא משרדי הממשלה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שמי שנמצא ומכיר את זה, יודע שחלוקת המזון נעשית על ידי העמותות האלה ואני חושב שצריך לתת להן לפחות חלק בעניין הזה.

ינון אזולאי: האם לא הגיע הזמן לשים בבסיס התקציב את הביטחון התזונתי ולאו דווקא כאיזושהי תוספת?

ינון אזולאי: שיהיה בבסיס התקציב כדי שלא כל שנה יצטרכו העמותות לבוא ולחפש.

ינון אזולאי: שאלה אחרונה שלי היא מה קורה עם סלי המזון בפסח.

ינון אזולאי: כמה יתוקצבו, האם יהיו השנה או לא יהיו השנה?

ינון אזולאי: תודה.

אסף דוברוביצר: אני אענה לגבי הבסיס.

אסף דוברוביצר: זה הוטמע השנה בבסיס התקציב של משרד הרווחה.

ינון אזולאי: כמה?

אסף דוברוביצר: 46 מיליון שקלים לביטחון התזונתי שאלה הביצועים של שנים קודמות.

ינון אזולאי: זה יהיה אוטומטית גם השנה?

אסף דוברוביצר: כן.

אסף דוברוביצר: זה הוטמע בבסיס ועל גבי זה ניתנה תוספת חד פעמית של 60 מיליון שקלים.

אסף דוברוביצר: בתוך המספר הזה, חלוקה בין מספר מענים שונים לגבי הביטחון התזונתי, משרד הרווחה, יש מספר מענים.

אסף דוברוביצר: יש מבחני תמיכה לעמותות, יש מבחני תמיכה לעמותות בקמחא דפסחא לקראת החגים פסח וראש השנה, ויש את המיזם שעליו דיבר היושב ראש של ה-80 מיליון.

אסף דוברוביצר: החלוקה בתוכם היא פרורוגטיבה של משרד הרווחה ואני מציע שתשאל את הנציג שלהם, חנן פריצקי שנמצא ב-זום והוא בטוח ידע להרחיב לגבי החלוקה.

חנן פריצקי: אני ארחיב.

חנן פריצקי: אסף הזכיר הכול אבל בגדול אנחנו הולכים השנה שוב למיזם גם בתחום התמיכה וגם מיזם מזון כאשר הפעם, בשונה משנים קודמות, יש לנו 46 מיליון שקלים בבסיס התקציב ואנחנו מייעדים את זה גם לטובת קמחא דפסחא וגם למבחן משולם.

חנן פריצקי: זה בדומה למה שהיה בשנה שעברה.

חנן פריצקי: השנה הכסף כבר מובטח מראש בבסיס התקציב כך שאני חושב שלא תהיה מניעה לשחרר אותו כמעט מיידית.

חנן פריצקי: אנחנו כרגע עובדים על מבחן תמיכה משולב שיכלול את הכול בתוך העניין.

חנן פריצקי: כמו שהזכיר אסף, יש לנו עוד 60 מיליון שקלים שאנחנו מייעדים למיזם מזון שיקיף את כל נושא המזון אני מאמין שכמו שאמר חבר הכנסת ינון אזולאי עמותות שבאמת היו מתחת לאלונקה, גם הן יזכו בפלח מאוד נכבד מהתמיכה הזאת שגדלה בשנה האחרונה בצורה די משמעותית.

חנן פריצקי: גם התמיכה גדלה בצורה מאוד משמעותית וגם הם יזכו בנתח יותר גדול מכפי שהיה בשנים הקודמות לאור מה שהם עשו בזמן הקורונה.

חנן פריצקי: חוץ מזה יש לנו חלוקות של צרכים מיוחדים דרך הרשויות המקומיות ודברים נוספים שעשינו במסגרת הקורונה.

חנן פריצקי: חלק גדול מהתקציב של הקורונה היה בעיקר לצורך שיפוי כל המסגרות שלנו ואנחנו רואים שאנחנו מצליחים לשמור את המוסדות שלנו כאשר בצורה כזאת או אחרת הם עובדים בצורה די רגילה.

חנן פריצקי: זה סיפור הצלחה מאוד גדול.

חנן פריצקי: אנחנו לא מפנים אותם לבתי חולים, כולם מתפקדים וזה בעיקר בזכות מה שאנחנו נותנים להם, קפסולות, עיבוי הסעות ותוספת עובדים.

חנן פריצקי: זה בעיקר מה שאנחנו עושים עם תקציבי הקורונה ובינתיים זה נראה די מוצלח לפחות בחלק הזה של הרווחה.

אלכס קושניר: בשעה 13:30 אנחנו נצביע על צו סיגריות אלקטרוניות.

אלכס קושניר: הוא פורסם ברשומות לפני כחמש דקות.

ינון אזולאי: שאלה לגבי הביטחון התזונתי.

ינון אזולאי: גם העמותות ייהנו מזה.

חנן פריצקי: אמרתי.

חנן פריצקי: 46 מיליון שקלים הם מבחני תמיכה לעמותות.

חנן פריצקי: זה בבסיס.

חנן פריצקי: זה באמת השינוי המרכזי בשנה הזאת ואנחנו לא צריכים לכתת רגלינו כל פעם לפני פסח ולבקש כספים מכל מאן דהוא.

חנן פריצקי: יש לנו את זה בבסיס התקציב וזה יהיה באופן אוטומטי.

חנן פריצקי: זאת אחת הבשורות הגדולות שיש לנו בתקציב 2022.

אלכס קושניר: תגיד את זה שוב.

חנן פריצקי: אמרתי שזו אחת הבשורות הגדולות שיש לנו בתקציב 2022.

אלכס קושניר: תודה רבה.

ינון אזולאי: חנן, עד שיש להם בשורה טובה.

אלכס קושניר: חבל שחבר הכנסת גפני לא נמצא כאן.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 23-001, משרד הרווחה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 25-002, הרשות לזכויות ניצולי השואה.

אסף דוברוביצר: זה עדיין אני, רפרנט רווחה, אגף תקציבים, משרד האוצר.

אסף דוברוביצר: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפים משנת תקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של מיליון ו-441 אלף שקלים כפי שמפורט להלן: תכנית אמרכלות 25-01-02.

אסף דוברוביצר: הסיבות בגינן נוצרו העודפים בתכנית הן התקשרות רב שנתית עם חברת בינת לתקצוב אוריינות דיגיטלית בקרב ניצולי השואה והתקשרות רב שנתית עם חברת בינת לצורך ביקורים, טלפונים והפגת בדידות.

ינון אזולאי: סתם הערה.

ינון אזולאי: אני חושב שכדאי לקרוא להם שורדי השואה כמו שהם מבקשים שיקראו להם.

ינון אזולאי: זאת סתם הערה צדדית.

ינון אזולאי: האם נעשה מאמץ בזמן הקורונה להגיע לניצולים מעבר למה שאנחנו יודעים?

ינון אזולאי: יש ניצולים שאין להם דרך התקשרות.

ינון אזולאי: האם עשיתם מאמץ?

אסף דוברוביצר: אני מציע שאופיר, התקציבן של הרשות, יתייחס לזה.

אופיר אטינגר: בנוגע לשאלה האם הרשות עשתה פנייה בתקופת הקורונה, התשובה היא כן.

אופיר אטינגר: הצגתי את זה גם בישיבה קודמת של הוועדה.

אופיר אטינגר: במסגרת פרויקט מגן זהב עשינו פנייה יזומה לכ-70 אלף אנשים.

אופיר אטינגר: היו 80 אלף שיחות לניצולי שואה.

אופיר אטינגר: הפרויקט של מגן זהב חולק בין משרד הרווחה, המשרד לשוויון חברתי ובינינו.

אופיר אטינגר: אנחנו קיבלנו 70 אלף אנשים ויצרנו איתם קשר על מנת לבדוק איזה מענים אנחנו יכולים לתת להם אין-האוס כמו למשל מענים של טיפול נפשי שאנחנו נותנים לכ-7,000 ניצולים.

אופיר אטינגר: הרחבנו גם את המענים בתקופת הקורונה, גם מענים ב-זום, גם בטלפון, גם מענים מיידיים יותר וטיפולים קצרי מועד.

אופיר אטינגר: בנוסף בגלים מתקדמים יותר המשכנו את הקו הזה ויצרנו קשר עם עוד 7,000 ניצולים שמוגדרים אצלנו כניצולים עריריים או כחסרי עורף משפחתי.

אופיר אטינגר: גם כאן זה היה על מנת לבדוק איזה מענים אנחנו יכולים לתת להם אצלנו ואיזה מענים אנחנו יכולים לתת להם מיידיים כמו מזון, תרופות וכולי.

אופיר אטינגר: המשרד לשוויון חברתי מפעיל חפ"ק בדיוק לנושאים האלה ובשיתוף הפעולה הזה הגענו לניצולים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 25-002, רשות לניצולי שואה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 26-001, המשרד להגנת הסביבה.

יגאל גוטשל: אגף התקציבים.

יגאל גוטשל: פנייה מספר 26 נועדה להעברת עודפי קורוניה משנת התקציב 2021 לשנת התקציב 2022 בסך של 13 מיליון ו-500 אלף שקלים.

יגאל גוטשל: הפנייה היא בתכנית 25-12-01.

יגאל גוטשל: כל הפנייה היא בתכנית הזאת.

יגאל גוטשל: העודפים המבוקשים בתכנית זו הינם עודפי תכנית האצה בעקבות הקורונה במסגרתה הוקצה תקציב לפרויקטים של טכנולוגיות וייעול.

יגאל גוטשל: חלק מהפרויקטים לא יצאו לביצוע בשנת 2021 ועל כן מתבקשת העברת העודפים.

ינון אזולאי: אני רואה בתקצוב שיש כאן תכנית לצמצום זיהום האוויר.

ינון אזולאי: אתם לוקחים מכאן לקורונה?:

יגאל גוטשל: לא.

יגאל גוטשל: זאת היא תכנית שכוללת פעולות אחרות של המשרד.

יגאל גוטשל: יש תקנה ייעודית, תקנת קורונה, שהיא מופרדת מהתקציבים הרגילים.

יגאל גוטשל: מה שכתוב בתיאור התכנית זה קשור לפעילויות אחרות.

ינון אזולאי: לאן אתם לוקחים עכשיו את הכסף?

ינון אזולאי: יש כאן פרויקטים טכנולוגיים וייעול רגולציה.

ינון אזולאי: תכל'ס, מה אתם עושים בזמן הקורונה בנושא של הגנת הסביבה?

יגאל גוטשל: הפרויקטים שמדובר עליהם כאן אלה פרויקטים בשיתוף רשות החדשנות שתומכים בכל מיני מיזמים לפיתוחים טכנולוגיים לסביבה.

יגאל גוטשל: אם תרצה, קרן מהמשרד להגנת הסביבה יכולה להרחיב.

אלכס קושניר: ינון, קיבלת תשובה.

ינון אזולאי: לא קיבלתי תשובה, אבל בסדר.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 26-001, המשרד להגנתה סביבה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 30-001, משרד הקליטה.

דניאל בלנגה: משרד האוצר.

דניאל בלנגה: הפנייה התקציבית נועדה להעברת עודפי קורונה בסך של 3 מיליון ו-79 אלף שקלים לתכנית מינהל ואמרכלות.

דניאל בלנגה: נוצרו עקב התקשרויות עם נותני שירותים בתחום התעסוקה ואבטחת מקבצי הדיור לקשישים של המשרד אשר טרם דווחו במלואם.

אלכס קושניר: אתם ממשיכים את האבטחה?

אלכס קושניר: יש עדיין אבטחה?

דניאל בלנגה: כן.

אלכס קושניר: זאת בקרת כניסה?

דניאל בלנגה: בדיוק.

אלכס קושניר: בודקים תו ירוק בכניסה?

דניאל בלנגה: אני לא בטוח.

דניאל בלנגה: אריק אוזן נמצא ב-זום והוא יוכל לענות.

אריק אוזן: שלום.

אריק אוזן: משרד העלייה והקליטה.

אריק אוזן: לשאלתך היושב ראש, נעשית בקרה בעיקר בנושא של הגבלת הנכנסים במקבצי הדיור מבחינת הגיל, הילדים, לא יהיו יותר מדי שוהים בבת אחת.

אריק אוזן: זה יותר עניין של סדרנות מאשר אבטחה בפועל.

אלכס קושניר: ראיתי שאתם רושמים מי נכנס ומי יוצא.

אלכס קושניר: נכון?

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: לפי הבנתי, כן.

אריק אוזן: יש איזשהו רישום.

אריק אוזן: מנסים כמה שיותר לשמור על מעקב של כל הנכנסים למקבצי הדיור.

ינון אזולאי: בפנייה נאמר שיש כאן התקשרות עם נותני שירות בתחום התעסוקה.

ינון אזולאי: מה זה תחום התעסוקה?

אלכס קושניר: אני אתן לך אחר כך הרצאה.

ינון אזולאי: אני רוצה לדעת מה נאמר בפנייה הזאת.

אריק אוזן: קול קורא שפרסמנו בזמנו שמטרתו העיקרית היא לסייע לאנשים שאיבדו את עבודתם בגלל הקורונה או שנדרשים לעשות הסבה מקצועית או שדורשים איזשהו סיוע כדי לחזור למעגל העבודה המלא בהתאם לכישורים שלהם.

אריק אוזן: זאת הפעילות הספציפית שניתנה לאוכלוסייה.

ינון אזולאי: אתם עושים את זה דרך חברות?

אריק אוזן: הוצאנו קול קורא והיו כמה חברות, בעיקר עמותות.

אריק אוזן: מופעלים כאן שני גופים, אחד שמתמקד ביוצאי אתיופיה, והשני, שם עיקר העודף שמיועד לאנשים עם כישורים טכנולוגיים, מהנדסים וטכנאים.

שלמה קרעי: אני לא מצליח להבין איך מינהל ואמרכלות, כשהתכנית היא בכלל פעילויות הכרוכות באחזקת המשרד והפעלתו קשורה לאבטחת מקבצי הדיור או להתקשרויות עם נותני שירותים בתחום התעסוקה.

אלכס קושניר: בפעם המאתיים, כל תכנית שואלים את זה ומסבירים שוב.

אלכס קושניר: מדובר בתכנית תקציבית שיש לה שם מסוים, בתוכה יש מלא תקנות.

אלכס קושניר: אלה חלק מהתקנות שנמצאות שם וגם התקציב הזה.

שלמה קרעי: אני מנסה להבין איך תקנה שקשורה לאבטחת מקבצי דיור קשורה למינהל ואמרכלות.

אלכס קושניר: אני אומר לך שבגלל שמדובר בתקציב קורונה, שם שמו את הכסף ומשם מתקצבים את התכניות.

אלכס קושניר: זה לא משנה מה שם התכנית.

אלכס קושניר: זה פשוט מקור תקציבי.

שלמה קרעי: חבל שזה לא משנה.

שלמה קרעי: מה זה התוהו ובוהו הזה?

שלמה קרעי: כך אתה תתנהל כשתהיה שר.

אלכס קושניר: התוהו ובוהו הזה קיים עוד בשנת 2003 עת ראש המפלגה שלך היה שר האוצר.

שלמה קרעי: עוד פעם ביבי.

אלכס קושניר: אתה מתרעם על דברים שהם לא רלוונטיים.

שלמה קרעי: אני מתרעם על כך שיש כאן משהו שלא קשור.

ינון אזולאי: לגבי התעסוקה, אתה אומר שזה נעשה על ידי כל מיני עמותות או חברות.

ינון אזולאי: אני מבקש לדעת האם יש לכם נתונים כמה היו בתכנית וכמה הגיעו לידי השמה, שזה בעצם מדד להצלחה.

ינון אזולאי: גם כמה נשארו עד הסוף?

ינון אזולאי: אם נשרו כמה, בסדר, נשרו אבל אלה שהגיעו עד הסוף, כמה הם?

ינון אזולאי: וגם כמה הגיעו בסופו של דבר להשמה?

אריק אוזן: אני אבקש מהאגף המקצועי ואני אעביר את התשובות לוועדה.

אלכס קושניר: אני מבקש להעביר את זה בכתב.

אריק אוזן: כן.

אריק אוזן: כמובן.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 30-001, משרד העלייה והקליטה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: בקשה מספר 33-001, משרד החקלאות.

גלעד קריב: שלום.

גלעד קריב: אגף התקציבים, משרד האוצר.

גלעד קריב: פנייה מספר 33-001 נועדה להעביר עודפי קורונה משנת 2021 לשנת 2022 לפי החלוקה הבאה:

גלעד קריב: תכנית תקציבית מספר 33-02-02 – 300 אלפי שקלים למינהל מחקר החקלאי עבור השקעה בטכנולוגיות חקלאיות לפי החלטת ממשלה 326.

גלעד קריב: תכנית תקציבית מספר 33-06-02 - 38 אלף ו-564 אלפי שקלים עבור השקעה בטכנולוגיות חקלאיות לפי החלטת ממשלה 326 ועבור תכנון תשתיות ניקוז להגנה על...

ינון אזולאי: התייעצות סיעתית.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 13:19.

אלכס קושניר: אני מחדש את הדיון.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על 33-001, משרד החקלאות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו מדלגים על תעסוקה כי הבקשה התקבלה ביום חמישי.

אלכס קושניר: נדון בה מחר.

שלמה קרעי: רציתי לדבר על כך שצריך לקחת חלקים בממשלה להכשרות מקצועיות שלא ייקרו לנו את כל המשק.

ינון אזולאי: תשאיר משהו למחר.

שלמה קרעי: לא השארתם משהו אחד שלא עלה.

שלמה קרעי: לא צריך הכשרה מקצועית לשר האוצר?

אלכס קושניר: בקשה 37-001, משרד התיירות.

נעם דן: שלום.

נעם דן: רפרנטית תיירות, אגף התקציבים.

נעם דן: הפנייה התקציבית מעבירה עודפים בסך של 16.8 מיליוני שקלים ליתרת התקציב שלא בוצע בשנת 2021 לשנת 2022, מתוכם 11.8 מיליוני שקלים עבור תכנית הסיוע למלונות אשר מתבססת על פגיעה משמעותית במחזור ביחס לשנת 2019 עבור מלונות שההכנסות שלהם בעיקר התבססו על תיירות נכנסת וכן 6 מיליוני שקלים עבור אירועים בעיר אילת וחבל אילות לפי החלטת ממשלה 105.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על ענף המלונאות, זה לשפות אותם על מה שהיה בקורונה?

נעם דן: בדיוק.

נעם דן: זאת תכנית הסיוע למלונות.

ינון אזולאי: על איזה מלונאות אנחנו מדברים?

ינון אזולאי: זאת לא התיירות הנכנסת אלא זאת התיירות הפנים ארצית.

קרן שפר: אני אשמח להסביר.

קרן שפר: תקציבאית משרד התיירות.

קרן שפר: הפעימה הזאת והפעימה השלישית כאשר בפעימה השלישית היה תנאי של תיירות נכנסת, משקל של 25 אחוזים תיירות נכנסת במחזור של 2019.

קרן שפר: זאת אומרת, לא כל מלון.

קרן שפר: מלון שלא היו לו 25 אחוזים תיירות נכנסת מהמחזור בשנת 2019, לא היה יכול להגיש לפעימה הזאת.

ינון אזולאי: ראינו שיש מלונות שהפקיעו מחירים.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את התופעה הזאת ואתם הולכים ומשפים אותם ומפצים אותם.

ינון אזולאי: הם את הציבור האזרחי שלחו בקיץ ואחר כך בחגים והם לא שיפו אותם אלא הרימו את המחירים.

ינון אזולאי: האם יש לכם מחשבה בעניין הזה, אולי לא לשפות אותם?

קרן שפר: עברה החלטת ממשלה שנועדה להאריך את תקופת הסיוע מחודשים יולי עד דצמבר 2021 בגין התקופה הזאת.

קרן שפר: זה בין השאר יהיה מחולק לרבעונים והרבעון של הקיץ - שאנחנו יודעים שבאמת מלונות הרוויחו בו יפה – לא יקבלו סיוע.

קרן שפר: תהיה ירידה של 40 אחוזים.

קרן שפר: כבר העלינו את הירידה בהכנסות בשיעור של 40 אחוזים.

קרן שפר: מי שלא הוכיח ירידה של 40 אחוזים, לא יהיה זכאי.

קרן שפר: אנחנו לא יכולים לשלוט במחירים.

ינון אזולאי: קודם כל, אפשר לשלוט.

ינון אזולאי: רמה התחרותית, אני חושב שאפשר לשלוט כמו שיש שליטה בדברים אחרים.

ינון אזולאי: השאלה אם אנחנו רוצים להיכנס ולהתערב.

קרן שפר: זה שוק חופשי.

קרן שפר: צריך להגדיל היצע ולקוות שהגדלת ההיצע תוריד מחירים.

ינון אזולאי: התיירות הנכנסת, אנחנו שומעים וזועקים את זעקתם גם של מורי הדרך וגם בכלל של התיירות הנכנסת, איזה פיצוי יש כאן לאותם מורי דרך?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים ששמו אותם כנאמני קורונה בבתי הספר.

קרן שפר: כאן אלה עודפים בגין 2021.

קרן שפר: במסגרת החלטת ממשלה שדיברתי עליה שהאריכה את תקופת הסיוע לבתי מלון, הכנסנו גם סיוע למארגני תיירות נכנסת.

ינון אזולאי: שזה לא נמצא כאן.

קרן שפר: לא.

קרן שפר: אלה כרגע עודפים.

קרן שפר: כפי שנעם ציינה, יש בגין אירועים של אילת לפי החלטת ממשלה 105 שקיבלו סיוע באירועים – זאת החלטה עוד מ-2020, על 2021-2020, על אירועים באילת ועל המלונות.

ינון אזולאי: האירועים באילת ואילות, שם כמשרד עשיתם או שנתתם לרשויות?

קרן שפר: יש ועדה שמשותפת למשרד התיירות ולמשרד האוצר.

קרן שפר: הרשויות הגישו בקשות לאירועים ואנחנו בחנו אותם.

ינון אזולאי: שתי הרשויות ספציפית.

קרן שפר: כן.

ינון אזולאי: למה לא הסתכלתם למשל על טבריה?

ינון אזולאי: ראינו החלטה במשרד הפנים.

קרן שפר: בהחלטת ממשלה לגבי טבריה, שם הוחלט שמשרד הפנים יבצע.

ינון אזולאי: אבל שם אילת כן הייתה.

ינון אזולאי: זה משהו אחר.

קרן שפר: לא.

קרן שפר: זאת החלטה ייעודית מספר 105 לאילת ולאילות.

קרן שפר: זה לא קשור להחלטת ממשלה על טבריה.

ינון אזולאי: כלומר, זאת החלטת ממשלה נטו על אילת ואילות.

קרן שפר: בדיוק.

קרן שפר: מספרה 105.

ינון אזולאי: הבנתי.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: התייעצות.

אלכס קושניר: חוזרים בשעה 13:29.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 37-001, משרד התיירות.

אלכס קושניר: מי בעד? מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: אנחנו רוצים לעבור נושא.

אלכס קושניר: אנחנו צריכים להצביע על צו תעריף המכס.

אלכס קושניר: בקשה מספר 38-001, משרד הכלכלה והתעשייה.

גל ברנס: אגף התקציבים.

גל ברנס: הפנייה נועדה להעברת עודפים בסך של כ-395 מיליון שקלים משנת הכספים 2021 לשנת הכספים 2022.

גל ברנס: העודפים בפנייה זו כוללים את כלי הסיוע שהפעילו משרד הכלכלה ורשות החדשנות לצורך סיוע לעסקים בתקופת הקורונה וכן את פעילות הקרן בערבות מדינה שמפעיל החשב הכללי.

גל ברנס: עיקר העודפים הם עודפים שהם מחויבים.

גל ברנס: מה שקורה זה שמשרד הכלכלה נותן לעסקים זכאות למענק, העסקים צריכים לממש את הזכאות שלהם באמצעות, אם זה רכישות של ציוד ומכונות או אם אלה דברים אחרים, ואז הם מגישים למשרד את הבקשה לקבל את הכסף והם מקבלים את הכסף המזומן אל מול הגשת הבקשה.

גל ברנס: לכן העודפים שמועברים, רובם עודפים של בקשות שעוד לא התקבלו מעסקים.

גל ברנס: לצד זה יש עודפי ארנונה, כמו שהצגנו בבקשה הקודמת של משרד הפנים, ויש עודפים בקרן ערבות מדינה שאלה עודפים שרובם עוד לא מחויבים כי הקרן פעילה והם נועדו לטובת המשך פעילות הקרן.

שלמה קרעי: שאלה ראשונה.

שלמה קרעי: מה קורה עם העסקים היום?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: שאלה לעניין ההעברה בבקשה.

שלמה קרעי: לעניין ההעברה.

שלמה קרעי: האם ההעברה הזאת כוללת גם צפי לפיצוי לעסקים?

אלכס קושניר: התשובה היא לא.

אלכס קושניר: מדובר בעודפי תקציב לשנת 2021.

אלכס קושניר: אני עונה לך.

אלכס קושניר: עוד שאלות.

אלכס קושניר: זה לא רלוונטי לתכנית.

שלמה קרעי: זה רלוונטי מאוד להרבה אנשים שמקשיבים לך.

שלמה קרעי: מה יש לך לומר לעסקים שעכשיו קורסים ולא מפצים אותם?

אלכס קושניר: אם היית בתחילת הדיון, היית שומע.

אלכס קושניר: אנחנו ממשיכים.

שלמה קרעי: בסעיף 3, בתכנית מתקיימת פעילות הקרן בערבות מדינה שעדיין פעילה.

שלמה קרעי: אני מבין שמדובר בקרן להלוואות לעסקים בערבות מדינה.

גל ברנס: נכון.

שלמה קרעי: דיברנו כמה פעמים, אדוני, על כך שהקרן הזו לא מממשת את המטרות שלה, שהבנקים בוחרים להשתמש בערבות המדינה ולתת לעסקים שגם כך היו מקבלים בלי ערבות המדינה, בריביות טובות יותר שהבנקים נותנים.

שלמה קרעי: בשבוע שעבר היה דיון בוועדת הכלכלה בו דיברו על כך שבשיתוף עם בנק ישראל הקימו מנגנון פיקוח על הלוואות ייעודיות כאלה, מקרנות כאלה, שיוכלו לפקח ולראות מי באמת מקבל אותן.

שלמה קרעי: אני מבקש לדעת האם יש לכם נתונים לגבי כמות העסקים שסורבו לבקשה להלוואות מהקרנות האלה?

שלמה קרעי: גם מהקרן בסיכון גבוה וגם מהקרן הרגילה.

שלמה קרעי: והאם אתם לא חושבים שצריך להחיל איזה מנגנון פיקוח על העניין הזה?

גל ברנס: אני אתחיל מהסוף.

גל ברנס: יש לנו מנגנון פיקוח.

גל ברנס: יושבים נציגים של החשב הכללי בוועדות האשראי של הבנקים ותפקידם לסייע להעביר בקשות.

גל ברנס: בעבר היה נציג של המדינה לבדוק שהבנקים עשו חיתום כראוי.

גל ברנס: עיקר התפקיד שלהם כיום הוא לוודא שלא נדחות הלוואות מסיבות לא ענייניות וככל הניתן לאשר כמה שיותר בקשות לעסקים.

גל ברנס: זה מבחינת הפיקוח.

גל ברנס: אני לא מכיר את הדיון עם בנק ישראל, כך שאני לא יודע להתייחס אליו.

גל ברנס: אני יודע להגיד איזה כלי מפעיל החשב הכללי.

שלמה קרעי: זה היה דיון על קרן אחרת שלא קשורה לקורונה שמיועדת להלוואות דווקא למסורבי אשראי ושם דיברו על כך שהקימו מנגנון פיקוח לוודא באמת הכסף ילך לאותם מסורבי אשראי ולא לכאלה שלא צריכים את הקרן.

שלמה קרעי: כאן אנחנו יודעים שהיו המון פניות שלא נענו.

אלכס קושניר: שלמה, אני רוצה לחזק אותך.

אלכס קושניר: היו מקרים בהם בכלל הפנייה לא הוגשה בגלל שהעסקים היו מגיעים לבנקים והבנקים היו אומרים אל תגיש, אתה לא עומד בקריטריונים.

שלמה קרעי: עוד יותר.

אלכס קושניר: זה עוד יותר מכעיס.

אלכס קושניר: הייתה גם קרן ייעודית לעסקים בסיכון.

גל ברנס: נכון.

אלכס קושניר: מה מצבה?

גל ברנס: היו שלוש קרנות.

גל ברנס: האחת, מסלול כללי לעסקים רגילים.

גל ברנס: נתנו שם הלוואות בהיקף של כ-21 מיליארד שקלים ל-64 אלף עסקים.

גל ברנס: הקרן במסלול מוגבר, ניתנו בה הלוואות בכ-2.7 מיליארד שקלים ל-6,300 עסקים.

שלמה קרעי: מתוך כמה שהוקצה לה?

גל ברנס: נמצא ב-זום גל לנדו מהחשב הכללי והוא יודע להרחיב יותר ולומר כמה אושרו וכמה נדחו.

גל ברנס: אני אומר שלדברים שהעליתם לגבי הפיקוח, בהתחלה הקרן הייתה צריכה להתמודד עם עשרות אלפי בקשות כבר בהתחלה והשלב הראשון היה דווקא להסיר את כל הפיקוח ואת כל הבירוקרטיה שאנחנו עושים בדרך כלל כדי לאפשר לכמה שיותר עסקים.

גל ברנס: ברגע שנכנסנו למצב של שגרת קורונה, החזרנו את הכלים הרלוונטיים שנועדו, כמו שאמרתי, לסייע לעסקים לקבל את ההלוואות.

גל ברנס: לא החזרנו את כל הכלים שהם מבצעים את החיתום ואת הבירוקרטיה.

גל ברנס: נעשה שיפור לאורך הזמן בקרן.

גל ברנס: אם רוצים להרחיב לגבי אחוז האישורים, גל לנדו נמצא ב-זום והוא יוכל להרחיב.

שלמה קרעי: היום העסקים יכולים עדיין להגיש לאותה קרן בגלל בעיות של מחזור?

שלמה קרעי: אותו סעד שנתנו לעסקים קיים גם היום בשוטף?

שלמה קרעי: העסקים יכולים לקבל עכשיו מסר מהוועדה הזו, מכם, שיכולים לנסות להגיש לקרת בסיכון גבוה ויש עכשיו פיקוח שהבקשות לא יידחו סתם?

גל ברנס: כן.

גל ברנס: אני יכול לומר שבחודשיים האחרונים הוגשו כאלף בקשות, זאת אומרת שהקרן עוד פעילה ועסקים עוד ניגשים בכל המסלולים, גם במלול הכללי וגם במסלול המוגבר.

גל ברנס: המסלול המוגבר כמובן כולל ערבות הרבה יותר גדולה בדיוק לאותם עסקים.

שלמה קרעי: ב-65 אחוזים.

גל ברנס: ב-60 אחוזים על התיק ו-95 אחוזים – אני מקווה שאני לא טועה ואם אני טועה, גל יתקן אותי – על ההלוואה עצמה.

גל ברנס: כל הדברים האלה פתוחים ועסקים יכולים לגשת.

גל ברנס: .

גל ברנס: כמו שאמרתי, יש נציג של החשב הכללי בוועדות האשראי כדי לסייע.

שלמה קרעי: נשמח לדעת אם יש נתונים לגבי כמה בקשות נדחו לפחוות בחודשים האחרונים.

שלמה קרעי: אנחנו יודעים שנדחו הרבה יותר לפני כן, כאשר כנראה לא היה את הפיקוח הזה.

שלמה קרעי: עכשיו, כשיש פיקוח, עד כמה הוא אפקטיבי?

גל ברנס: אם אפשר להעלות ב-זום את גל לנדו.

גל לנדו: שלום.

גל לנדו: אני מנהל את מחלקת ערבויות מדינה בחשב הכללי.

גל לנדו: לשאלה שנשאלה.

גל לנדו: בחודשים האחרונים באמת החזרנו את ועדות האשראי לפעול.

גל לנדו: בעצם יושב בוועדה נציג ציבור שמוודא ומשתתף בקבלת ההחלטות של הבנק.

גל לנדו: הוא עוזר ובאמת אנחנו יכולים כך לפקח ולראות שהבנק לא גובה סתם ולפעמים אנחנו אפילו עושים חיתום מטעמנו, חיתום עצמאי, כדי לשים קונטרה אל מול עמדת הבנק בנושא הזה.

גל לנדו: בסוף זאת תמיד החלטה אם להעמיד אשראי או לא להעמיד אשראי היא החלטה של הבנק ואנחנו לא יכולים לחייב אותו להעמיד אשראי.

גל לנדו: בחודשים האחרונים, עד גל האומיקרון, היו יחסית יותר דחיות כי המצב במשק היה טוב והקרן לא נועדה לתת מענה להלוואות רגילות שעסקים רוצים.

גל לנדו: אנחנו ממוקדים בעסקים שנפגעו בגלל הקורונה ובגלל הגבלות שונות בפעילות.

גל לנדו: מאז גל האומיקרון אנחנו באמת רואים גידול קל, לא דרמטי, בבקשות אבל הקרן פתוחה ונותנת מענה.

גל לנדו: אנחנו עוקבים ומסייעים לעסקים שיש להם קצת קשיים עם הבנקים.

גל לנדו: לגבי המסר שאתם רוצים להוציא מהוועדה, אני יכול להגיד שהרבה פעמים נתקלנו באמירה שעסקים לא מגישים בקשה כי הם דיברו עם הבנק מאחורי הקלעים והוא אמר שאין טעם להגיש וכולי.

גל לנדו: אני אומר לעסקים תגישו.

גל לנדו: אני יכול לעקוב אחרי הבקשה רק אם מגישים אותה והיא נדונה בפרוצדורה ובצינורות של התהליך שלנו.

גל לנדו: אז אני יכול לפקח ולהבין האם הדחייה הייתה מוצדקת או לא ולנסות לסייע.

גל לנדו: עסקים שלא מגישים בהתחלה, הם לא במגרש אצלנו.

גל לנדו: אם הם לא הגישו בקשה, אנחנו לא מכירים אותם לא מודעים להם.

גל לנדו: לכן חשוב שיגישו.

גל לנדו: הקרן פתוחה.

גל לנדו: אני אומר לסיום שהחשב הכללי ושר האוצר אישרו ממש בשבוע שעבר אפילו הקלה בקרן ובעצם אמרו לעסקים שיגישו למסלול המוגבר גם אם הם חושבים שהם הולכים להיפגע ברבעון הראשון של 2022.

גל לנדו: עסקים שמתבססים על צבר הזמנות מראש, אם אלה אירועים, תיירות, תרבות וכדומה.

גל לנדו: עסקים שיכולים להראות שברבעון הראשון של 2022 הם ייפגעו, הם יכולים על בסיס זה לגשת למסלול המוגבר.

גל לנדו: זו הקלה שלא הייתה לפני כן.

גל לנדו: הקרן פתוחה עבורם וממשיכה לפעול.

שלמה קרעי: תודה.

שלמה קרעי: שתי שעלות.

שלמה קרעי: חוץ מלפקח על כך שלא דוחים סתם, אתם גם מפקחים על כך שלא מאשרים קרן בערבות מדינה גבוהה, עסקים שיכולים לקבל בערבות רגילה בקרן הרגילה.

גל לנדו: כן.

גל לנדו: הוועדות בודקות.

גל לנדו: יש עסקים שנדחים על כך שאנחנו לא מזהים צורכי אשראי.

גל לנדו: אנחנו אומרים שזה עסק חזק, זה עסק טוב, זה עסק עם מקורות ואנחנו לא רוצים לבזבז את משאבי ערבות המדינה עבור עסקים שהם לא צריכים את הכלי שלנו.

גל לנדו: אנחנו באמת מוכוונים לעסקים שבלי הקרן הם לא היו יכולים לקבל את ההלוואות האלה.

שלמה קרעי: כמה בקשות נדחות?

שלמה קרעי: אתה אומר שאתם לא יכולים להכריח את הבנק אבל אל תשכח שאתה נותן כאן ערבות חסרת תקדים.

שלמה קרעי: 60 אחוזים מהתיק הכולל, זה אומר שהבנקים כנראה לא יפסידו שקל מכל הסיפור הזה, גם אם ייתנו לעסקים בסיכון מאוד מאוד גבוה.

שלמה קרעי: כמה בקשות אתם מאפשרים להם לדחות?

שלמה קרעי: איפה אתם שמים את הגבול?

שלמה קרעי: כמה נדחו בחודשים האחרונים?

גל לנדו: אנחנו לא יכולים לחייב את הבנק.

גל לנדו: אנחנו לא יכולים לשים להם גבול בנושא הזה.

גל לנדו: זה כסף שלהם.

גל לנדו: כך המערכת עובדת.

שלמה קרעי: לא, זה כסף שלנו.

שלמה קרעי: אנחנו משלמים את הערבות הזאת.

גל לנדו: נכון אבל הם חשופים לסיכון גם במסלול המוגבר כי אנחנו ערבים בחלק מסוים לכל הלוואה.

שלמה קרעי: 95 אחוזים.

גל לנדו: אני אגיד שאחוז האישורים הממוצע במסלול המוגבר עומד עלב ערך 65 אחוזים ברמת בקשה – אני רגע מחדד – אל מול בערך 70 אחוזים, קצת פחות מ-70 אחוזים, ברמת עסק.

גל לנדו: יש עסקים שהגישו כמה בקשות ויכול להיות שהבקשה השנייה שלהם נדחתה אבל הראשונה אושרה.

גל לנדו: אם סופרים את זה ברמת עסק, זה בערך קצת פחות מ-70 אחוזים.

גל לנדו: ברמת בקשה, זה 60 וקצת אחוזים.

גל לנדו: זה המסלול המוגבר.

גל לנדו: המסלול הכללי, אחוז האישורים הוא קצת נמוך יותר ועומד על כ-57 אחוזים.

גל לנדו: אני כן רוצה לומר כאן משהו חשוב על אחוז האישורים.

גל לנדו: בחודשים, מאז מארס 2021, אז מדינת ישראל הייתה באחוז גבוה של חיסוניות, המשק חזר לפעילות מאוד מאוד אינטנסיבית והקרן המשיכה לפעול.

גל לנדו: היו עסקים רבים שהמשיכו לבקש הלוואות מהקרן ונדחו בדיוק בגלל העניין שלא היה להם צורכי אשראי.

גל לנדו: הם היו עסקים טובים מדי, עסקים שבשלב הגדלת פעילות ולא לשם זה הקרן נועדה.

אלכס קושניר: תודה רבה.

ינון אזולאי: שאלה על תכנית 38-40-01.

ינון אזולאי: החיבור בגז.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים בצפון הארץ עדיין לא חוברו המפעלים לגז.

ינון אזולאי: נראה לי שזה היה פה עת עליתם ואמרתם שזה יהיה.

ינון אזולאי: יש מפעלים ששילמו ממיטב כספם ועדיין לא חוברו לגז.

ינון אזולאי: מתי אתם חושבים לחבר אותם?

ינון אזולאי: אני מדבר על מפעל בקריית שמונה, אם אני לא טועה.

יעל רון בן משה: זה היה על בית שאן.

ינון אזולאי: נכון, סליחה.

ינון אזולאי: בית שאן.

ינון אזולאי: אתם עושים העברות עודפים אבל בסופו של דבר הם לא מצליחים להיות מחוברים לגז.

גל ברנס: זה יותר נושא של משרד האנרגיה.

גל ברנס: זה לא נמצא בפנייה.

גל ברנס: זה נמצא בתכנית.

ינון אזולאי: כי ראיתי בתכנית שזה נמצא.

גל ברנס: כן.

גל ברנס: אני מסביר.

גל ברנס: בעבר ניתנו מענקים למפעלים שהתחברו לגז טבעי.

גל ברנס: זה נמצא בתיאור התכנית.

גל ברנס: זה לא בפנייה.

גל ברנס: אני כמובן יכול להעביר את השאלה למשרד האנרגיה ולבקש מהם לעדכן.

ינון אזולאי: בסדר.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: לוח זמנים, מתי התכנון לחבר.

אלכס קושניר: חוזרים להצבעה בשעה 13:57.

אלכס קושניר: אנחנו מצביעים על בקשה מספר 38-001, משרד הכלכלה והתעשייה.

אלכס קושניר: מי בעד?

אלכס קושניר: מי נגד?

אלכס קושניר: מי נמנע?

אלכס קושניר: אושר

ינון אזולאי: אני נמנע.

אלכס קושניר: הבקשה אושרה.

אלכס קושניר: ינון אזולאי נמנע.

אלכס קושניר: בקשה מספר 52-001, משטרה ובתי הסוהר.

ינון אזולאי: אני מציע לך לא לקיים היום את הדיון הזה כי אנחנו נעבור את גבול של השעות.

אלכס קושניר: איזה דיון?

ינון אזולאי: על הפנייה הזאת.

ינון אזולאי: יש לי כמה שאלות.

ינון אזולאי: אנחנו נתעכב איתם.

אלכס קושניר: אין בעיה.

אלכס קושניר: בסדר.

אביה פרון: צוהריים טובים.

אביה פרון: משרד האוצר.

אביה פרון: הפנייה נועדה להעביר 29 מיליון ו-910 אלף שקלים לסעיף הפיתוח, מהעודפים לסעיף הפיתוח של המשטרה ושירות בתי הסוהר.

אביה פרון: זה לא השוטף.

אביה פרון: יש 54 אלפי שקליםך שמועברים לשירות בתי הסוהר בהקשר של התאמת האגפים לקורונה, דברים שהתחילו בשנה שעברה וצריך להשלים את התשלום עליהם ו-29 מיליון שקלים, כמעט 30 מיליון שקלים, לבניית תחנות במגזר הערבי, חלק מהחלטת ממשלה 852.

אביה פרון: אלה דברים שהתחילו בשנה שעברה וממשיכים.

אביה פרון: בינוי לוקח זמן ולכן צריך להעביר את העודפים כדי להשלים את הבינוי הזה.

ינון אזולאי: אני מסתכל על תכנית מספר 52-40-01, התאמה של בתי הכלא, ואני מבקש משירות בתי הסוהר לומר לי מה זה אומר.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שלמשל בנושא הביקורים, עדיין מתעללים בילדים שלא נותנים להם להיכנס לבקר את ההורים, את האבות שלהם או האימהות שלהם.

ינון אזולאי: תאמרו לי בבקשה מה זה התאמה ברמה של האסיר ואחר כך נדבר על ההתאמה ברמה של המשפחה.

ליאור נוריאל: מנהל תחום בכיר, תקציבים, המשרד לביטחון פנים.

ליאור נוריאל: מבחינת התאמה, זאת בעצם עמידה בצורכי הקורונה של אחזקת אסירים.

ינון אזולאי: מה זה אומר?

ליאור נוריאל: התאמה.

ליאור נוריאל: תנאים פיזיים.

ינון אזולאי: הרי לא לקחתם והוצאתם אותם מתא אחד לתא השני והרחבתם את תנאי המחיה שלהם.

ינון אזולאי: תנאיט המחיה, זאת סוגיה בפני עצמה.

אלכס קושניר: מה בדיוק התכנית?

אלכס קושניר: מה זה אומר.

ליאור נוריאל: אם רוצים תשובות שהן הרבה יותר מפורטות, נמצא אתנו ב-זום נציג שירות בתי הסוהר.

ליאור נוריאל: הוא יוכל לפרט יותר לעומק.

אלכס קושניר: בבקשה.

אלכס קושניר: תעלו אותו.

אלכס קושניר: פעם מישל היה מגיע לכאן.

ינון אזולאי: בהעברות הוא מגיע.

ינון אזולאי: בעודפים זה קטן עליו.

מישל בטאשווילי: אני מכבד קלה כבחמורה.

אלכס קושניר: מה בדיוק התכנית של התאמה להתמודדות מול נגיף הקורונה.

מישל בטאשווילי: אני אסביר.

מישל בטאשווילי: קודם כל, זה מפתיע.

מישל בטאשווילי: אני אומר את זה בהלצה אבל יש 30 מיליון של המשטרה ויש 54 אלף שקלים של שירות בתי הסוהר.

ינון אזולאי: חכה עם המשטרה.

ינון אזולאי: עוד לא הגענו לזה.

אלכס קושניר: ינון, זה 54 אלף שקלים.

אלכס קושניר: אתה ראית את זה?

אלכס קושניר: את הסכום ראית?

ינון אזולאי: אצל האסירים מלשין זה לא דבר טוב.

מישל בטאשווילי: התאמת האגפים, רק לסבר את האוזן לגבי הסכומים.

מישל בטאשווילי: בשנתיים הקודמות השקענו סדר גודל של כ-4 מיליון שקלים על התאמת אגפים.

מישל בטאשווילי: המשמעות היא בניית אגפים, או יותר נכון התאמת אגפים לצרכים של הקורונה.

מישל בטאשווילי: זאת אומרת, אם יש עכשיו אסיר שהוא מאומת, אנחנו כמובן לא נשאיר אותו באגף יחד עם אסירים שאינם מאומתים.

מישל בטאשווילי: לכן ייעדנו אגפים מבודדים עבור מאומתים לקורונה.

ינון אזולאי: כשאתה מייעד אגפים מיוחדים לקורונה, אתה מצמצם את אזור המחיה של האחרים?

מישל בטאשווילי: לא עשינו את זה על חשבון צמצום תנאי מחיה של אסירים אחרים אלא לקחנו אגפים שהיו אמורים להיכנס לשיפוץ, דחינו את השיפוץ והקמנו את האגפים האלה לטובת צורכי הקורונה.

מישל בטאשווילי: לסבר את האוזן.

מישל בטאשווילי: מדובר ב-54 אלף שקלים שכמו שאמרתי זה סכום מאוד נמוך ביחס לתכנית הכוללת.

מישל בטאשווילי: השקענו כ-4 מיליון שקלים.

מישל בטאשווילי: כבר ביצענו את התאמת האגפים כך שזה סך הכול עניין של תשלום לספק שעדיין לא הגיע.

מישל בטאשווילי: הוא הגיע בימים אלה ואנחנו צריכים לשלם.

ינון אזולאי: כמו אמרתי לך, דין פרוטה כדין מאה ולכן אנחנו שואלים גם על ה-54 אלף שקלים.

ינון אזולאי: לגבי המשפחות שלא מבקרות, אתם לא עושים שם התאמה?

ינון אזולאי: אולי להוסיף לכם עוד 54 אלף שקלים ותעשו גם התאמה למשפחות שיבקרו את האסירים גם בתקופת הקורונה?

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שיש בעיה עם ביקורי האסירים.

מישל בטאשווילי: לגבי הסוגיה הזאת, כמו שאמרת היא סוגיה נפרדת.

ינון אזולאי: לא.

ינון אזולאי: לא נפרד.

ינון אזולאי: אם יש לך כסף לקורונה, תשים גם את זה.

מישל בטאשווילי: להתאים את מה.

ינון אזולאי: להתאים את ביקורי האסירים לקורונה.

ינון אזולאי: יש לך כל מיני מחסומים כדי להיכנס.

ינון אזולאי: אנחנו יודעים שאתה מגיע היום עם כל הפלסטיקים האלה, אז תעשה גם את זה שם.

ינון אזולאי: לא יודע מה.

ינון אזולאי: אתם יודעים מה לעשות.

ינון אזולאי: לא אני.

מישל בטאשווילי: ההנחיות שאנחנו מקבלים הן הנחיות שמגיעות ממשרד הבריאות.

מישל בטאשווילי: אני אומר לך את האמת, אני לא מתמצא בפן הרפואי.

מישל בטאשווילי: אני יכול לבדוק את זה ככל שתרצה אבל אנחנו לא מקבלים את ההחלטות האלה על דעת עצמנו.

מישל בטאשווילי: יש הנחיות של משרד הבריאות ואנחנו נסמכים על ההנחיות האלה.

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שאתה לא משרד הבריאות אבל אם אתה יודע לענות לי כאן ואומר לי שהיו 4 מיליון שקלים בשביל כל תקציב הקורונה ואתה מבודד אסירים בקורונה, אז אני מבין שאתה כן יודע מה אתם רוצים.

ינון אזולאי: הייתה צריכה להיות שאלה למשרד הבריאות מה אתם צריכים לעשות על מנת שהאסירים יקבלו ביקורים ויראו את הילדים שלהם.

ינון אזולאי: הרי הפגיעה היא בילד ולא באסיר עצמו.

ינון אזולאי: אם אתה רוצה לפגוע באסיר זה משהו אחר, אבל הפגיעה כאן היא בילד.

ינון אזולאי: המלחמה כאן היא על הילד שצריך לראות את אבא שלו ולא משנה כרגע מה אבא שלו עשה, אלא אם כן מדובר באסירים שאתם לא רוצים שיגיעו אליהם וזה משהו אחר.

ינון אזולאי: יש אסירים שזכאים לביקורי הילדים והמשפחות שלהם ואתם עדיין לא מצאתם פתרון בגל החמישי לאותם אסירים ומה יעשו הילדים שלהם שצריכים לראות את אבא שלהם.

ינון אזולאי: תגיד לי אם פעם אחת שאלתם את משרד הבריאות מה אתם צריכים לעשות כדי להכשיר את המקום לביקורי משפחות האסירים.

ינון אזולאי: אני לא חושב שאפילו פעם אחת הייתה שאלה כזאת למשרד הבריאות ואם הייתה שאלה כזאת, הייתי רוצה לראות את התשובה של משרד הבריאות.

ינון אזולאי: אני אומר לך מבדיקה שעשיתי שלא היה דבר כזה.

אלכס קושניר: מישל, אני מבקש שתבדקו את הסוגיה הזאת.

ינון אזולאי: זאת לא פעם ראשונה.

ינון אזולאי: דיברנו על זה לפחות ארבע או חמש פעמים.

אלכס קושניר: כאן אני שומע את זה פעם ראשונה.

אלכס קושניר: על הביקורים?

אלכס קושניר: אני לא זוכר.

ינון אזולאי: לגבי המשרד לביטחון פנים.

ינון אזולאי: מישל ביקש שאני אשאל אתכם כמה שאלות.

ינון אזולאי: אתה מלשכת השר?

קריאה: לא.

ינון אזולאי: אולי שירות בתי הסוהר יעזור לשר לביטחון פנים, אני הגשתי שאילתה לשר לביטחון הפנים וביקשתי לדעת כמה חברי כנסת ביקשו ביקורי אסירים בשנתיים-שלוש האחרונות, כמה בפועל אושרו ומי הם חברי הכנסת שביקשו ולאו דווקא חברי כנסת אלא גם נושאי תפקידים.

ינון אזולאי: זאת הייתה השאילתה שלי.

ינון אזולאי: אל קיבלתי תשובה עליה.

ינון אזולאי: השאילתה הוגשה לפני למעלה מחודש.

ינון אזולאי: אני חושב שהשר לא עומד בזמנים ואני מבקש ששירות בתי הסוהר יעזור לו לתת את התשובות.

ינון אזולאי: אני לא פונה ישירות לשירות בתי הסוהר אלא נאי עושה את זה בדרך המקובלת אבל אני חושב שכנראה שירות בתי הסוהר לא מיודע לזה.

ינון אזולאי: אני מבקש לעניין אותו שאילתה, אולי הוא לא זוכר אותה כי הוא לא הכיר את חיים מזרחי והוא אולי לא מכיר את השאילתה שלי.

ינון אזולאי: לתכנית 52-50-01ל.

ינון אזולאי: אנחנו רואים שבתכנית הזאת אתם רוצים לעשות כל מיני מערכות מחשוב.

ינון אזולאי: הקמה ושיפוץ של תחנות המשטרה זה דבר טוב למגזר הערבי אבל במערכות מחשוב גם ה-NSO גם נמצא?

ינון אזולאי: הפגסוס נמצא כאן בתקציב.

קריאה: אני חושב שיש הבדל בין תיאור התכנית לבין...

קריאה: תיאור התכנית נמצא גם טכנולוגיות אבל העודפים הספציפיים המדוברים בפנייה הזאת הם של תכניות הבינוי.

ינון אזולאי: אבל כשאתם מתקצבים זה סך הכול נמצא כאן בתקציב הזה של המשטרה, נמצא גם בתכנות האלה כשאנחנו מדברים על תוכנות הריגול שאתם משתמשים בהן?

אברהם חסדאי: << אורח >> תוכנות ריגול?

ינון אזולאי: תוכנות ריגול.

ינון אזולאי: זה לא משהו אחר.

אברהם חסדאי: מה שנמצא בתכנית הזאת, זה כל ההתעצמות של משטרת ישראל.

אברהם חסדאי: תוכנות אחרות שקונים אותן ומשטרת ישראל משתמשת בהן נמצאות בתכנית 07.

ינון אזולאי: מה אתם בעצם רוצים כאן בעודפים?

אברהם חסדאי: העודפים הללו משמשים לתכנית 852 של בניית תחנות במגזר הערבי.

אברהם חסדאי: הכספים התקבלו בשנה שעברה, רובם בסוף השנה, ומטבע הדברים של תהליכי בינוי הם לוקחים זמן.

אברהם חסדאי: אנחנו מבקשים להמשיך את התכנית הזאת ולהמשיך לבנות את התחנות.

ינון אזולאי: בפעם הקודמת שהיינו כאן

ינון אזולאי: בהעברות דיברתם כאן פחות על בינוי ויותר על שיפוץ, אם אני לא טועה, שחלק מהכסף מיועד לזה.

ינון אזולאי: כמה תחנות חסרות לכם בבינוי שאתם הולכים לשלם עליהן מהעודפים האלה?

אברהם חסדאי: הכספים שהיו בפעם הקודמת נגעו, חלקם, לבנייה.

ינון אזולאי: אין בעיה.

ינון אזולאי: אני מדבר איתך על הפעם הזאת.

ינון אזולאי: על כמה תחנות מדובר?

ינון אזולאי: תחנות חדשות או שיפוץ?

אברהם חסדאי: מדובר על 5 תחנות חדשות.

ינון אזולאי: מה מצבן כרגע?

אברהם חסדאי: רובן בחיזוק ויש גם בנייה של תחנות.

אברהם חסדאי: למשל כפר כנא, יש גם את הבנייה הזמנית שבונים לתחנה וגם את בניית הקבע.

אברהם חסדאי: יש הרחבה של תחנת טירה.

אברהם חסדאי: יש את חיזוק מורדות החרמון, חיזוק של טובה זנגריה, כפר קאסם.

ינון אזולאי: התייעצות.

אלכס קושניר: אנחנו לא נצביע על ההעברה הזאת היום.

אלכס קושניר: נצביע עליה מחר.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים לעבור לנושא אחר.