ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 160, 2022-01-25 13:00

רון כץ: טוב, אני שמח לפתוח את דיון ועדת הכלכלה בנושא טעויות כתיב, שמות ומקומות בשפה הערבית בשלטי הדרכים, לציון יום השפה הערבית.

רון כץ: יוזם הדיון חבר הכנסת איימן עודה, בבקשה.

איימן עודה: תודה רבה, כבוד יושב הראש, כבוד חברי הכנסת, חברי היקר אוסאמה סעדי, נציגי העמותות החברה האזרחית.

איימן עודה: השפה הערבית היא שפת האם של יותר מחמישים אחוז מאזרחי המדינה, של יותר מחמישים אחוז.

איימן עודה: היא השפה הלאומית של עשרים אחוז, אבל אנשים שהגיעו ממדינות ערב, שפת האם שלהם היא השפה הערבית.

איימן עודה: השפה הערבית נפגעה, עקב חוק הלאום שביטל את היותה שפה רשמית.

איימן עודה: זו פגיעה גזענית ואומללה וגם פוגעת בכל האזרחים.

איימן עודה: הרי, אנשים בטוחים בעצמם, בהיסטוריה שלהם, בתרבות שלהם ובשפה שלהם, מבחינתם, שפה נוספת היא ערך מוסף, זה דבר מוסיף ומעשיר.

איימן עודה: אני בן העיר חיפה, נולדתי וגדלתי בעיר הזו, מבחינתי, מקום שיש בו ערבים ויהודים זה ערך מוסף.

איימן עודה: עוד שפה עברית, תרבות עברית, מבחינתי, זה רק מעשיר, רק מוסיף, לא צריך לפגוע.

איימן עודה: זו שפת האזור, שפת עמי האזור, לפחות תשעים אחוז מהאזור כולו, לכן ראוי שמקומה של הערבית יהיה שפה רשמית.

איימן עודה: צריך לזכור שהשפה העברית נהייתה שפה רשמית בשנת 1922, אני חושב שאחוז היהודים אז, לא היה יותר משבעה אחוז מאחוז האזרחים במדינה, ובכל זאת היא נהייתה שפה רשמית.

איימן עודה: צריך להחזיר את השפה הערבית להיות שפה רשמית על פי החוק.

איימן עודה: מה שהחלטנו, אני ושרת התחבורה מירב מיכאלי, ששנת 2022 נשקוד על תיקון השגיאות והטעויות בשפה הערבית בשלטי הרחוב.

איימן עודה: הרי, אתה עובר ברחובות ובכבישי המדינה, ואתה רואה שבשפה הערבית כתוב או טעות כתיב, טעות בשם של ישוב מסוים או מין שיבוש.

איימן עודה: אפילו לפעמים השפה הערבית כתובה בכתב יד וגם באופן מכוער.

איימן עודה: אנחנו, מבחינתנו, בשנת 2022 רוצים לתקן את כל הטעויות הללו.

איימן עודה: אני שמח ששרת התחבורה נרתמה למשימה הכל-כך חשובה הזו, ואני מקווה שעד סוף השנה אכן נתקן את כל הטעויות.

איימן עודה: תודה רבה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: אנחנו נעשה סבב קצר, שתי דקות לכל חבר כנסת ואז נשמע התייחסות של משרדי הממשלה ואז נחזור לדיון, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה אדוני, יושב הראש, תודה לחברי איימן עודה, שמוביל את היום הזה, יום השפה הערבית בוועדות וגם במליאה.

אוסאמה סעדי: זו השפה הרשמית, נכון שחוק הלאום בא לפגוע במעמדה של השפה הערבית, אבל היא שפתם של עשרים אחוז מאזרחי המדינה הערביים.

אוסאמה סעדי: יהיה בושה וחרפה שבאים לתקן את מעמדה של שפה ערבית, שהיא שפה רשמית לפני קום המדינה, אפילו בתקופה של העות'מנית ולפני זה, היא כל הזמן הייתה שפה רשמית.

אוסאמה סעדי: עכשיו, בעניין הדיון בוועדת הכלכלה ובעניין השגיאות והשמות בעברית, חברי איימן עודי, שכח לציין כי הייתה החלטה של שר התחבורה הקודם לעברת את השמות.

אוסאמה סעדי: זאת אומרת, גם ישובים הערביים לכתוב אותם, אתה שומע רון?

רון כץ: כן.

אוסאמה סעדי: הייתה החלטה לעברת את השמות, אין לכתוב שם של ישוב ערבי כפי שהוא בערבית.

אוסאמה סעדי: אני אתן דוגמה, למשל, נצרת אז כתבו - - -

רון כץ: איזו החלטה זו?

אוסאמה סעדי: הייתה של ישראל כץ שר התחבורה הקודם.

אוסאמה סעדי: אז, כתבו נצרת, "נסרת", עכו, "עכא", "יפיע" שזה "יאפת א-נאצרה", כתבו "יפיע", מה זה?

אוסאמה סעדי: אז אני חושב שיש החלטה היום של שרת התחבורה הנוכחית, מירב מיכאלי, לחזור מההחלטה הזו ואנחנו מברכים על ההחלטה הזו.

אוסאמה סעדי: אבל בהחלט אנחנו - - -

רון כץ: אתה רואה, אוסאמה, יש עם מי לעבוד בקואליציה.

אוסאמה סעדי: אני רק מראה דוגמה של שלטים בתחנה המרכזית, באוטובוסים, ברכבות.

אוסאמה סעדי: למשל, זו, שלחו לי שלט שכתוב "העישון אסור בבניין זה", מה כתבו בערבית?

אוסאמה סעדי: "ממנוע אל-תדחין פי הדיאי אל-עמאיה".

רון כץ: מה זה אומר עכשיו?

אוסאמה סעדי: בניין זה "עמארה", אז כתבו "עמאיה", אוקיי?

סמי אבו שחאדה: זה יותר קרוב ללבנון מאשר לבניין.

אוסאמה סעדי: "העובר על החוק, צפוי לקנס", זה ברור, "סיוריאם כל-מניונחל פיל-קנון".

אוסאמה סעדי: אלו דברים - - -

רון כץ: שזה צורם.

איימן עודה: אוסאמה, בחיפה יש מקום שכתוב "שחייה אסורה" בעברית, בערבית "שחייה מותרת".

איימן עודה: יש מזימה נגד ערבים.

איימן עודה: ..

רון כץ: תודה רבה חבר הכנסת אוסאמה.

אוסאמה סעדי: זה צורם.

אוסאמה סעדי: אז לכן אני אומר, חשוב מאוד, ומכיוון שאנחנו בוועדת הכלכלה והתחבורה, שגם ברכבות, באוטובוסים שהשפה הערבית תהיה באמת שפה רשמית גם בכל העניינים הקשורים בתחבורה, על מנת שאנשים יבינו לאן הולכים.

רון כץ: בהחלט.

רון כץ: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה, בבקשה.

סמי אבו שחאדה: תודה רבה, אדוני יושב הראש.

סמי אבו שחאדה: כמובן שהיינו במקום הרבה יותר תקין, שאם את הדיונים בכנסת גם היה אפשר לנהל בשפה הערבית.

סמי אבו שחאדה: זה לא מובן מאליו שאנחנו כולנו מדברים עברית וכולם מבינים, אבל לא כולנו מדברים ערבית ולא כולם מבינים.

רון כץ: אני אשמח ללמוד, שתדע.

סמי אבו שחאדה: זה לא קשור אליך, זה לא אישי, רון, זו רמה של מדיניות.

סמי אבו שחאדה: אז מה שאני רוצה להגיד הוא שאנחנו נמצאים באזור שהוא ערבי.

סמי אבו שחאדה: אם זה היה אפילו ברמה של תועלת, כלומר עלות תועלת, היה הרבה יותר כדאי ללמוד ערבית.

סמי אבו שחאדה: ההחלטה הפוליטית היא החלטה של עוינות, לא רק שלא מלמדים ערבית, מחקו את היהודים הערבים.

סמי אבו שחאדה: הביאו יהודים מעיראק שידעו ערבית מצוינת, מחקו להם אותה.

סמי אבו שחאדה: מה שאנחנו עושים פה עכשיו זה אמור לבייש כל מדינה.

סמי אבו שחאדה: אתה יודע, מה שאנחנו עכשיו מדברים הוא לדבר טעויות כתיב.

סמי אבו שחאדה: אתה יודע לפני כמה שנים היה מחקר על ספרי אלימות מכיתה א' עד כיתה ח', ישבו כמה חוקרים של השפה הערבית וגילו בתוך ספרי הלימוד שמונת אלפים טעויות.

סמי אבו שחאדה: 8,000 טעויות בספרי הלימודי בשפה הערבית, יש אסון בדבר הזה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדברים על משהו שהוא, כביכול, טריוויאלי.

סמי אבו שחאדה: יש פה את ההיבט הפוליטי שאוסאמה דיבר עליו, אבל יש פה גם דבר שהוא טריוויאלי שזה לא מכובד למדינה לכתוב את השילוט בגוגל טרנסלייט.

סמי אבו שחאדה: אתה יודע, רוב הטעויות האלה באות מגוגל טרנסלייט.

סמי אבו שחאדה: זו רמה כזו של זלזול, שקשה להעביר אותה מבלי לתת לה הסברים גזעניים.

סמי אבו שחאדה: הרי זה לא היה קורה בעברית, נניח, לא היו נותנים לגוגל טרנסלייט לתת שמות למקומות ולעשות את הפשעים שעושים בשפה הערבית.

סמי אבו שחאדה: עכשיו, יש גם פתרון, הרי, כמו שיש את האקדמיה העברית ללשון, יש את ה"לורה אל ערביה", זה קיים, המדינה גם נותנת לו תקציב, הוא חלק ממשרד התרבות.

סמי אבו שחאדה: אפשר למנוע את זה, זה דבר שאסור שיחזור על עצמו.

סמי אבו שחאדה: הדבר הזה צריך שיהיה לו פתרון מהשורש, אסור שיהיו טעויות כאלה.

סמי אבו שחאדה: אז אני רוצה גם לברך את חברי איימן על היוזמה היום של כל הדיונים בכל הוועדות לגבי השפה הערבית.

סמי אבו שחאדה: אני חושב שהמדינה צריכה להיות במקום אחר לגמרי, כי דרך אגב זה בסוף אינטרס.

סמי אבו שחאדה: אני מבין שהרוב היהודי בינתיים פה מתעקש לראות את עצמו מאירופה.

סמי אבו שחאדה: מתישהו הוא יבין שאנחנו לא נמצאים באירופה, כדאי שהוא יהיה מוכן, אנחנו לא נמצאים באירופה, אנחנו חלק מהמזרח התיכון, במזרח התיכון מדברים ערבית.

סמי אבו שחאדה: זה בסך הכל אינטרס גם, ללמוד את השפה ולהיות חלק מהאזור, במקום להישאר גורם עוין באזור, יש לזה השלכות פוליטיות.

סמי אבו שחאדה: בסוף, זה בסך הכל גם אינטרס ואני חושב שלהחזיר את המעמד של השפה הערבית זה גם אינטרס.

רון כץ: תודה רבה, חבר הכנסת אבו שחאדה.

רון כץ: אני רוצה לתחום את הדיון הזה בזמן, אז שכל אחד יהיה קצר ותכליתי.

רון כץ: אני מבקש להעלות עכשיו את פרופסור מוסטפא כבהא, נשיא האקדמיה ללשון ערבית.

סמי אבו שחאדה: מבין הדברים שכולנו נרוויח מהם רון, שתוכלו לבטא את השמות שלנו תמיד נכון.

רון כץ: את שלך אני תמיד יודע סמי.

סמי אבו שחאדה: לא אתה, בכלל אני אומר, עד היום אני שנתיים חבר כנסת, ולא כולם מבטאים את השם נכון.

מוסטפא כבהא: מרחבא, שלום לכולם, נעים מאוד.

מוסטפא כבהא: אני מברך את כל אלה שיזמו את היוזמה הזו.

מוסטפא כבהא: היוזמה הזו היא מאוד חשובה, מאוד מבורכת.

מוסטפא כבהא: זה נושא שצריך להיות רחוק מכל מחלוקת פוליטית בלב הקונצנזוס של הצורך הענייני לכל תושבי המדינה, גם לאוכלוסיית הרוב וגם המיעוט.

מוסטפא כבהא: לכן, השפה הערבית היא שפת המרחב, היא בין שש השפות המרכזיות בעולם בהכרזה של האו"ם.

מוסטפא כבהא: בנוסף, היא שפתם של ארבע מאות עשרים מיליון אנשים מדברים באל"ף בי"ת הערבי, כפול מהמספר הזה משתמשים בה.

מוסטפא כבהא: לכן, יש גם צורך, גם עניין ויש גם כבוד שצריך לתת לשפה הזו.

מוסטפא כבהא: השפה הזו, איך שהיא נראית, בספרה הציבורית זה דבר מזעזע.

מוסטפא כבהא: ראיתי חלק מהדברים שהציג חברי, חבר הכנסת אוסאמה סעדי, יש לנו הרבה עוד מה להראות.

מוסטפא כבהא: האקדמיה ללשון הערבית עשתה מחקר מקיף שבו מיפוי של ארבעת אלפים טעויות, אנחנו מדברים בינתיים על טעויות כתיב.

מוסטפא כבהא: אנחנו נציג את המחקר בקרוב, והאקדמיה ללשון הערבית תהיה שותפה ותהיה השותפה שחוזרים אליה, כמו שהאקדמיה ללשון העברית - - -

סמי אבו שחאדה: הוא שאל שאלה, המחקר שאתה מדבר עליו, מדבר על ארבעת אלפים טעויות כתיב בשלטים - - -

מוסטפא כבהא: בשלטים של הספרה הציבורית, כן.

מוסטפא כבהא: זה בכבישים וברחובות, אבל ישנם דברים איומים גם במוסדות, בעיקר בבתי החולים, שיש שם הוראות עשה ואל תעשה, שיכולות לגרום לשימוש בדברים אסורים.

סמי אבו שחאדה: חיים ומוות.

מוסטפא כבהא: או למשל, כללי התנהגות, ההתנהגות בחוף הים שאיימן הצביע עליהם, השלט המזעזע שמותר לערבים לשחות.

מוסטפא כבהא: אבל, ישנם הרבה דברים אחרים שצריך לתקן.

מוסטפא כבהא: היינו היום עם השרה, שמחתי מאוד שהיא תחזיר את הדברים האלה לאקדמיה ללשון הערבית, שתיתן רשימה מפורטת שתציג את הדבר ותפעל לטיפולו.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: משרד התחבורה נמצא איתנו ואני מבין שהוא גם הכין מצגת, אז אם אפשר להעלות להם אותה תוך כדי.

אלה פונאמרב: אני נציגה של משרד התחבורה, בין היתר אני גם מכהנת כיושבת הראש ועדת השילוט, ועדה בין משרדית, שילוט ההדרכה.

אלה פונאמרב: ועדת שילוט שבעצם מכינה את כל הפלטפורמה להכנת מסמך לשמות המקומות.

אלה פונאמרב: משרד התחבורה, בהתאם למדיניות השרה, כפי שנאמר כאן, רואה ערך גבוה ומשמעותי בכתיב נכון ומכבד את כל השפות.

אלה פונאמרב: כל העבודה שנעשית במשרד התחבורה נעשית תוך היוועצות ובשיתוף עם אנשי מקצוע מובילים בתחום.

אלה פונאמרב: אנחנו צריכים להתייחס לשני סוגיות - - -

סמי אבו שחאדה: גברתי, אנשי המקצוע עשו את כל הארבע אלף טעויות האלה?

אלה פונאמרב: לא, לא, רגע.

רון כץ: סמי, בוא ניתן לה להשלים ואנחנו נשאל שאלות, אין בעיה.

אלה פונאמרב: אני צריכה להתייחס לשתי סוגיות, יש לנו שילוט בדרכים בין עירוניות, שמשרד התחבורה כן אחראי לכל מה שקשור בשלטים, ויש את השלטים שמוצבים ברשויות מקומיות וזה לא באחריות של משרד התחבורה.

רון כץ: שלט בבית חולים הוא לא באחריות שלכם?

אלה פונאמרב: לא.

אלה פונאמרב: אז אני כרגע אתייחס, ואני אבקש להציג מצגת קצרה.

אלה פונאמרב: אנחנו נעשה איזו שהיא סקירה כללית, רק על מנת לתת לכם קצת את המידע לגבי מה משרד מקדם ועל מה הוא אחראי.

אלה פונאמרב: בשקף הראשון אפשר לראות שהתקיימה ועדת השרים לאישור רשימות למפת הארץ, של ועדת השמות הממשלתית שהתקיימה בשנת 2012.

אלה פונאמרב: מטרת הדיון הייתה לאשר את שמות, ישובים, מחלפים ואתרים היסטוריים מתוך הרשימון של מפת הארץ.

אלה פונאמרב: בנוסף, נקבע עיקרון לפיו השמות של ישובים יהודיים ייכתבו בתעתיקים לערבית ולטינית, על פי הכתיבה שלהם בעברית, ושמות ישובים ערביים ייכתבו בתעתיקים לעברית ולטינית על פי הכתיבה שלהם בערבית.

אלה פונאמרב: אז כאן, חשוב לציין שאנחנו פועלים מתוקף ההחלטה שהתקבלה בוועדה, ועדת השרים.

אלה פונאמרב: ועדת השמות הממשלתית היא ועדת השמות שפועלת במסגרת משרד ראש הממשלה, היא הגוף המוסמך היחיד לקביעת השמות לישובים, אתרים וכל אתרי התעשייה, טבע, נוף וכל מה שנמצא בארץ.

אלה פונאמרב: כללים לתעתיק שילוט ההדרכה, שוב אני מדגישה, שמדובר על שלטי הדרכה בכבישים בין עירוניים.

אלה פונאמרב: כללי התעתיק מעברית לערבית נדונו בוועדת השמות הממשלתית בשיתוף נציגים מהאקדמיה ללשון ערבית, חוקרי ערבית ונציגים מהאקדמיה ללשון העברית.

אלה פונאמרב: הצעה סופית הוגשה בוועדת המשנה לענייני תעתיק של ועדת השמות הממשלתית משנת 2007, גם כללי התעתיק מערבית לאותיות לטיניות הוגשו בוועדת השמות הממשלתית.

רון כץ: מי יושב בוועדה הזו ובעצם יודע איך לכתוב את זה נכון בערבית?

אלה פונאמרב: אז אמרתי, חוקרי ערבית ונציגים - - -

רון כץ: מי הם?

רון כץ: אם יש לנו ארגון כזה למה לא לוקחים אותו, את האקדמיה ללשון?

אלה פונאמרב: אתה רוצה שאנחנו נענה עכשיו?

רון כץ: אני מנסה להיות גם פרקטי תוך כדי.

שלו פרפל: ועדת השילוט הממשלתית לא פעלה שנה וחצי, אבל התקופה הזו שאנחנו מדברים עליה 2007, אז באמת היו גם חוקרי ערבית.

רון כץ: לא, אבל שאומרים חוקרי השפה הערבית, אנחנו מדברים על האקדמיה ללשון ערבית?

שלו פרפל: אני יכול לדבר גם על פרופסור מחמוד גנאים המנוח, שהשתתף בדיונים "ראסן אל חמייס", "שוקי ערף".

שלו פרפל: שוב, אנחנו קודם כל מדברים על שמות ישובים, כן?

שלו פרפל: אנחנו לא מדברים על מה שקורה בעיריות ובמועצות.

רון כץ: לא, אני לא מדבר על עיריות.

רון כץ: אני יכול לא להסכים עם הרבה דברים שאומרים פה, אבל אני כן מסכים שזה מביך שאם יש שלט רשמי של מדינת ישראל יש טעות כתיב.

רון כץ: איך הגיעה הסיטואציה הזו, לדעתכם, שאתם אמונים על התחום?

אלה פונאמרב: אז, אני אסיים רק את הסקירה הקצרה ואז אנחנו נוכל לענות ולהשיב על השאלות, בסדר?

רון כץ: רק תנסי לקצר, כי אנחנו קצרים בזמן, אז אם נוכל להתקדם בסקירה שתהיה יותר מהר?

רון כץ: כי אנחנו מבינים את הקונספט.

רון כץ: הם קיבלו את המצגת, אז הם באו מוכנים.

אלה פונאמרב: בסדר גמור.

אלה פונאמרב: אז בגדול, מה שאני כן רוצה להגיד שוועדת השילוט, כפי שאמרתי, אני יושבת ראש הוועדה אנחנו פועלים ומבססים לפי הכללים של האקדמיה ללשון עברית, ואנחנו מאוד משתדלים ללכת עם הכיוון הזה.

אלה פונאמרב: אנחנו מודעים שיכולות להיות יותר טעויות בתוך שלט ההדרכה בכבישים בין עירוניים, אבל כל פנייה, ואם יהיה צורך לתעד את זה, כל הפנייה תיבחן בעצמה ותיבחן פרטנית - - -

רון כץ: כלומר, אם יש טעויות אפשר לפנות אליכם ואתם יודעים לתקן.

אלה פונאמרב: בדיוק.

רון כץ: אוקיי.

אלה פונאמרב: כל פניה שתופנה ללשכת השרה אנחנו נבחן אותה, אנשי המקצוע יבחנו אותה בצורה פרטנית.

אוסאמה סעדי: הנה, אני שואל אותך על השלט הזה שאת עכשיו מציגה, ואני כבר דיברתי על זה כמה פעמים גם במליאת הכנסת - - -

רון כץ: איזה מהם?

אוסאמה סעדי: בעניין לוד, באמצע.

אוסאמה סעדי: בעברית "לוד", בערבית כתוב "לוד", זה לא מעודכן - - -

אלה פונאמרב: זה כבר מסודר.

רון כץ: אז קודם כל, צודק חבר הכנסת וגם את המצגת הזו אני מבקש שנתאים את זה לשלט החדש, שכבר תוקן בפועל.

אלה פונאמרב: המצגת מעודכנת וכבר הועברה, אז אני מבקשת סליחה.

רון כץ: הבנתי, אוקיי, בסדר גמור.

אלה פונאמרב: השלט הזה כבר לא קיים.

אלה פונאמרב: אנחנו ידענו שיש טעות, מקובל עליי אנחנו תיקנו ותודה רבה.

אלה פונאמרב: אוקיי, אז בזה אני בעצם סיימתי, אני לא רוצה לחזור על הכל.

רון כץ: תודה רבה, אלה.

רון כץ: מבקש להתייחס רגע לדברים, שוב פרופסור מוסטפא, ממש אבל בקצרה שנוכל להתקדם.

רון כץ: בבקשה.

מוסטפא כבהא: הנציגה אמרה בפתח דבריה שמינו ועדה חדשה, אז אני רציתי לבדוק אם יש חברים ערבים שם, רציתי לבקש שללשון הערבית יהיה ייצוג בוועדה הזו, אם אין.

רון כץ: מצוין.

רון כץ: מי הנציגים בעצם לשפה הערבית בוועדה?

אלה פונאמרב: זו ועדת השמות הממשלתית.

מוסטפא כבהא: לא, לא, הוועדה החדשה שהיא דיברה עליה.

רון כץ: כלומר אין ועדה חדשה זו אותה ועדה?

אלה פונאמרב: לא, זו אותה ועדה.

מוסטפא כבהא: אז אם אפשר לקחת בחשבון שיהיה לאקדמיה ללשון - - -

איימן עודה: היה המנוח מחמוד גנאים, שהוא הנשיא שקדם לך, אני חושב שפרופסור מוסטפא יכול להיות או נציג מהאקדמיה ללשון ערבית.

אלה פונאמרב: טוב, אבל זה לא בתחום האחריות של משרד התחבורה לבחון את זה.

רון כץ: אנחנו בסיכום שלנו נעשה את זה, אין בעיה, בסדר גמור.

רון כץ: עכשיו יש את עמותת "סיכוי".

תאמר עואד: שינינו את השם, זה לא רק "סיכוי", אלא הוספנו גם את המילה "אופוק" בערבית, שזה אופק.

תאמר עואד: אני ממש אדבר בקצרה ואציג לכם תמונה כללית על חשיבות השפה הערבית במחרב.

תאמר עואד: בנוסף, אני אציג כמה המלצות שאני מזמין את הוועדה לכלול בסיכום הדיון.

תאמר עואד: ברשותכם, אני גם רוצה לשתף מצגת שלי בצג.

תאמר עואד: אוקיי, אז כמו שהתחלתי להגיד עמותת סיכוי אופוק היא ארגון משותף ליהודים וערבים שפועלים יחד, על מנת לקדם שיוויון ושותפות.

תאמר עואד: במשך שנים אנו עובדים במחלקה לחברה משותפת, על מנת לקדם נוכחות מלאה של השפה והזהות הערבית, ועל מנת להפוך מרחבים ציבוריים למשותפים ושוויוניים באמת, שבהם השפה, התרבות והזהות של האזרחים הערבים יזכו לנוכחות ראויה ומכובדת במוסדות החינוך, תחבורה ציבורית, מוסדות הבריאות, פארקים עירוניים, אוניברסיטאות ועוד.

תאמר עואד: זאת על מנת שכולם ירגישו שהמרחב שייך גם להם והם לא אורחים בו.

תאמר עואד: אני אומר שבניית חברה משותפת מחייבת קידום ויצירת מרחבים האלה, ומן הראוי שהשפה הערבית תהיה חלק אינטגרלי מכל מרחב ושירות ציבורי.

תאמר עואד: השפה הערבית היא שפת אמם של חמישית מאזרחי המדינה, היא שפת האם של העם היליד.

תאמר עואד: נוכחות השפה הערבית במרחב היא אינטרס משותף של כל האוכלוסייה במדינה יהודים וערבים כאחד.

תאמר עואד: בנוסף, על מנת לקדם שוויון בין האזרחים ולהדחיק את תחושת הניכור והזרות, ולהעביר מסר גם לאזרחים היהודים, שהשפה הערבית היא אינה שפתו של האויב, אלא שפת אמם של אותם אנשים שאותם אתם פוגשים בעצם בעבודה, בלימודים, בתחבורה הציבורית, מרכזי תרבות, מסחר ופנאי.

תאמר עואד: אז אנחנו רואים בשנים האחרונות שיש מגמת שינוי ומגמת שיפור אצל כמה מהגופים הציבוריים שבכל הנוגע להנגשה שפתית, כמו רכבת ישראל, חברת החשמל, רשות הטבע והגנים, למשל, שהתחילו בשינוי של ההנגשה והנכחה של השפה הערבית בשירותים שלהם.

תאמר עואד: השינוי הזה והשינויים האלה הם אינם מספיקים, כי גופים ציבוריים ומשרדי הממשלה ורשויות מקומיות, צריכים להפוך את השפה הערבית לחלק יותר מרכזי במדיניות שלהם.

תאמר עואד: למשל, אנחנו נראה שבתחבורה הציבורית עדיין חסר שילוט דיגיטלי מתעדכן בשפה הערבית.

תאמר עואד: בנוסף, אם ניקח את תל אביב ואת המפות הפרוסות בתחנות, אנחנו לא נראה שפה ערבית שם.

תאמר עואד: פארקים עירוניים הם מקום מפגש ומרחב משותף, ואנחנו מודעים שבמרבית האתרים אין ערבית.

תאמר עואד: במיפוי שנערך לאחרונה, למשל, בפארק צ'רלס קלור בתל אביב, מראה ששבע עשרה אחוז מהשלטים מופיעה בהם השפה הערבית, אבל אלו שלטי אזהרה ולא שלטי העשרה או העברת מידע.

תאמר עואד: מחקר דומה שערכנו גם על מוזיאונים גילה ממצאים דומים.

תאמר עואד: אז, גם ברשותכם, אני אדבר על חשיבות המרחב הווירטואלי, שהוא לא פחות חשוב מהמרחב הפיזי, שבו גם השפה הערבית אמורה להיות נוכחת באופן מלא.

תאמר עואד: לאחרונה ערכנו מיפוי משותף עם עמותת "חמש עשרה דקות", על מנת לבדוק את הנגשת המידע בשילוט תכנון לנסיעה - - -

רון כץ: אני רק אכוון אותך, אנחנו פה עם נציגים של משרד התחבורה, אז בוא ננסה להתכנס ו- - -

תאמר עואד: אז אני אגיד ככה, בדקנו את כל ערוצי המידע בעצם של החברות המפעילות את התחבורה הציבורית וגם את האתר הממשלתי "bus.gov.il" והממצאים היו מדאיגים במיוחד.

תאמר עואד: אנחנו רואים שארבעים ואחת אחוז מהחברות בלי מענה טלפוני בשפה הערבית, וארבעים ושבע אחוז מהחברות עם אתר אינטרנט שאינו מונגש בשפה הערבית.

תאמר עואד: אם נסתכל ממש בתמונה השמאלית, נראה ששישים אחוז עם רמת שירות גרוע מבחינת הנגשה שפתית ושירותים בשפה הערבית.

תאמר עואד: אז אנחנו כן מאמינים שאפשר עדיין לתקן ולשפר את המצב הקיים.

תאמר עואד: אנחנו עדים בזמן האחרון לעלייה של החברה הערבית להשתלבות בשוק התעסוקה, באקדמיה ובשימוש בשירותים חיוניים יום יום.

תאמר עואד: לאור העלייה הזו אנחנו גם שעולה הצורך לקבלת השירות בשפה הערבית ונוכחות ראויה של השפה במרחב.

תאמר עואד: המצב כיום מחייב חקיקה, להסדיר בחוק את הנגשת המידע והשירותים בשפה הערבית של גופים ציבוריים ברשויות מקומיות.

תאמר עואד: בנוסף, ישנו צורך בכלים ליישום המדיניות וההנחיות מטעם הרשויות והגופים הציבוריים, בעצם אנחנו מדברים על אכיפה.

תאמר עואד: כלומר, שיהיה ממש מינוי גוף אוכף ובודק את רמת היישום של החקיקה והמדיניות.

תאמר עואד: זה יכול להתבטא גם בעצם בתמריצים ובמימון ועל מנת לקדם את זה בפועל.

רון כץ: תודה רבה.

תאמר עואד: חשוב לי לציין ולהגיד שנוכחות השפה, האיכות שלה חשובה, ולא רק לראות את השפה במרחב.

תאמר עואד: אני, כערבי, חשוב לי לראות את השפה שלי תקינה, איכותית, והשימוש גם בטרמינולוגיה נכונה ושפה שתהיה מותאמת לזהות ולתרבות של החברה הערבית.

תאמר עואד: לכן, גם אנחנו ממליצים על מינוי אנשי צוות ערבים בתפקידי מפתח בתחום ההנגשה והשילוט, שיהיו גם אחראים על התאמת השפה גם לחברה הערבית.

רון כץ: נמצא איתנו עורך דין יעקוב איברהים, יוזמות קרן אברהם.

יעקוב איברהים: שלום לכם ותודה על הדיון החשוב הזה.

יעקוב איברהים: אני לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו, כי אני מסכים עם כל הדברים, בעיקר הדוגמאות שנתנו חברי הכנסת.

יעקוב איברהים: יש לי באמת אלפי דוגמאות כאלה, והאחרונה הייתה רק בשבוע שעבר באחד מבתי החולים כאן בירושלים, היה כתוב שם "הכניסה מותרת למלווה אחד", והתרגום של המילה 'מלווה' בערבית, כאילו שמישהו לקחו הלוואה מהבנק, אז שפניתי לבית החולים סתם לשאול אותם - מה שנאמר לי שדווקא מי שתרגם להם את השלט הזה היה עובד ערבי.

יעקוב איברהים: אני חושב שאחת ההמלצות שאנחנו כן רוצים להגיד, שלא מספיק שלא כל דובר השפה הערבית הוא מוסמך לתרגם, אם רוצים לתרגם, אז באמת שיהיו אנשים מוסמכים לתרגום.

יעקוב איברהים: לפני עשור, אנחנו ביוזמת אברהם, בדקנו את כל אתרי המשרדים הממשלתיים, את כולם, והתמונה הייתה מאוד עגומה.

יעקוב איברהים: בשנים האלה היה שיפור, שיפור מאוד גדול ומשמעותי, היום כמעט בכל האתרים יש בהם ערבית, אבל עדיין מלא טעויות ושגיאות.

יעקוב איברהים: עוד נקודה חשובה, יש היום הרבה חוזר מנכ"ל בהרבה משרדים - - -

סמי אבו שחאדה: מה זה מלא טעויות ומלא שגיאות, כלומר אתר ממשלתי, הממשלה מביאה כל ערבי ואומרת לו תשמע אתה יודע ערבית יותר טוב מהממוצע של היהודים פה במשרד, בוא תעשה אתר?

סמי אבו שחאדה: ככה זה עובד כאילו?

יעקוב איברהים: כנראה שכן.

סמי אבו שחאדה: מה זה הדבר הזה?

סמי אבו שחאדה: עדיף שלא יתרגמו ועדיף שלא יעשו.

יעקוב איברהים: נכון, אני מסכים מאוד.

סמי אבו שחאדה: במקום שיעשו לא נכון, עדיף שלא יעשו.

יעקוב איברהים: נכון.

יעקוב איברהים: אחר כך מאשימים, כביכול, את האזרחים הערביים שלא משתמשים באתר.

יעקוב איברהים: למה להשתמש באתר, כי אני רואה הרבה שגיאות וגם לא מתעדכן בכלל.

יעקוב איברהים: עוד נקודה חשובה, עכשיו שאנחנו רואים את השינוי שבמשרד התחבורה, שהם רוצים לשנות, עדיין צריך להיות מנגנון של תיאום גם עם המועצות המקומיות וגם העיריות.

יעקוב איברהים: למשל, בעיר מסוימת יכול להיות מי שאחראי על התרגום היא העיר עצמה, אז זה לא יכול להיות שפעם כתוב את השם של הישוב או הרחוב ככה במשרד התחבורה, ובעירייה משהו אחר.

יעקוב איברהים: אז, צריך להיות משהו מותאם וגם להוסיף בחוזר מנכ"ל לא רק ערבית, אלא ערבית תקינה.

יעקוב איברהים: תודה.

רון כץ: תודה רבה.

רון כץ: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: כן, אדוני, אני באמת חושב שצריכה לצאת איזו שהיא פה המלצה ברורה, מי שכותב ערבית לא נכון, צריך לקבל קנס.

סמי אבו שחאדה: זה מטריף אותי, בשנת 2022, משרד ממשלתי עושה טעויות, למה?

סמי אבו שחאדה: זה יותר משדר זלזול.

סמי אבו שחאדה: עדיף שלא יעשו, במקום הזלזול הזה, עדיף שלא יעשו.

סמי אבו שחאדה: זה צריך להיות ברור שמי שעושה את זה, יש את האקדמיה ללשון.

סמי אבו שחאדה: אם לאקדמיה ללשון אין לה מספיק כוח אדם, שיוסיפו לה תקציבים וכוח אדם ושיהיה מישהו שעוקב.

סמי אבו שחאדה: בנוסף, מה שקורה בתוך הערים לא מותר, גם אם זה לא באחריות משרד התחבורה, לא מותר לכתוב לא נכון.

סמי אבו שחאדה: אסור.

סמי אבו שחאדה: זה פשוט מטריף שצריך לדבר על זה בכלל.

רון כץ: תודה אדוני.

רון כץ: אני רוצה לסכם את הדיון הזה, ואני רוצה לומר שאני מתעלה פה מעל הסוגיות הפוליטיות, כי אין פה סוגיה פוליטית.

רון כץ: אם רושמים משהו בשפה כלשהי, זה חייב להיות תקין ובצורה הטובה ביותר.

רון כץ: לא יכול להיות שמדינה תטעה לא באיות, לא בשפה, לא בתחביר או כל דבר אחר, כי בשביל זה יש אנשי מקצוע.

רון כץ: שמענו את אנשי המקצוע, יש לנו את האקדמיה ללשון ערבית, היא חייבת להיות שותפה בכל כתיב ובכל נושא שמדבר על השפה הערבית.

רון כץ: זה נכון גם לשפות אחרות, אין שום סיבה שתהיה טעות לא בשלט, לא בעיריות, לא בבתי חולים ובטח לא בשלטים על הכבישים.

רון כץ: הוועדה גם קוראת למשרד ראש הממשלה למנות נציג של האקדמיה לשפה הערבית, שיהיה נוכח בכל ישיבה כזו, שתהיה עוד עין, שנוכל להבין שהתרגום הוא תרגום נכון.

רון כץ: אני רוצה גם לציין לטובה את השרה, שאני מבין שלקחה על עצמה להוביל את הנושא, יש לה באמת אוזן קשבת והיא רוצה לתקן.

רון כץ: תודה רבה ליוזמים של היום החשוב הזה.

רון כץ: אין פה סוגיות פוליטיות, זה צריך להיות אינטרס של כולנו, שאזרח שדובר השפה הערבית יראה שלט, יבין מה כתוב בו.

רון כץ: בנוסף, שחלילה לא יטעה אותו שלט שגם עלול לסכן אותו, ואני מקווה שבדיון הבא שייזמו פה החברים, אנחנו נראה פה שיפור משמעותי.

רון כץ: תודה רבה לנציגים, תודה רבה ליוזמים.

רון כץ: הדיון נעול.