ועדת המשנה למשאבי אנוש בצה"ל, כנסת 24, פרוטוקול מספר 1, 2022-02-21 13:00

משה טור פז: שלום לכולם, על פי סעיף 120ב(2) לתקנון הכנסת ישיבה זו אינה חסויה.

משה טור פז: אנחנו מתחילים את ישיבת ועדת המשנה לכוח אדם של ועדת החוץ והביטחון במסגרת יום ההוקרה לחייל החרדי.

משה טור פז: סיימנו עכשיו כשעתיים של ישיבת שדולה שעסקה בהיבטים השונים של הנושא המדובר.

משה טור פז: אנחנו מכנסים את הוועדה על מנת לדון בהיבטים המקצועיים והנקודתיים שדורשים דיון בהקשר של החיילים החרדים בצה"ל.

משה טור פז: כידוע לכם, אני מלווה את הנושא הזה בעשור האחרון והייתה לי הזכות להיות שותף כאזרח בהליך הזה, בעיקר שירות קרבי של חיילים חרדים.

משה טור פז: היום נתמקד באתגרים העומדים על הפרק מבחינת שילוב חרדים.

משה טור פז: אומר שחלק ניכר מהנושאים המקצועיים לא הוצגו בישיבת השדולה שקדמה לדיון זה.

משה טור פז: לשדולה יש מקום משלה וכאן זה המקום לעסוק בנושאים המקצועיים.

משה טור פז: אנחנו נתונים בסד זמנים קצר, עד לשעה 14:00, ולכן נהיה מדויקים.

משה טור פז: תודה רבה לכל הנוכחים.

משה טור פז: יציג את הנושא, תא"ל אמיר ודמני, רח"ט תומכ"א, בבקשה.

אמיר ודמני: שלום לכולם, אומר בראש הדברים, כפי שאמרתי בשדולה, שצה"ל כצבא העם מייחס חשיבות רבה מאוד לגיוס של מירב האוכלוסיות בחברה הישראלית.

אמיר ודמני: אנחנו רואים בזה הזדמנות.

אמיר ודמני: בציבור החרדי יש איכויות רבות ומעבר לכך אנחנו רואים גם הזדמנות למדינת ישראל, אנחנו יודעים ששיעור החרדים המשרתים בצה"ל שמוצאים את מקומם בשוק התעסוקה הוא משמעותי, קרוב ל-90%.

אמיר ודמני: אלו לא נתונים של הצבא, אני לומד אותם מהנתונים של מכוני המחקר.

אמיר ודמני: הגדרת "מיהו חרדי" היא הגדרה מורכבת.

אמיר ודמני: ההגדרה מדברת, באופן כללי, על חייל שלמד שנתיים לפחות במוסד לימוד חרדי.

אמיר ודמני: אנחנו, בתיאום עם משרד הביטחון ועם משרדים נוספים פנינו כדי לעדכן את מוסדות צו השר שלא עודכנו מאז 2014.

אמיר ודמני: במסגרת הדבר הזה התווספו מוסדות וירדו מוסדות.

אמיר ודמני: עניינית, הנושא הזה נמצא במצב שגובשה רשימה מעודכנת של המוסדות.

אמיר ודמני: אנחנו מקווים שניתן יהיה לתקן קצת את ההגדרות.

אמיר ודמני: יש נושאים נוספים שאני מניח שיבואו לידי ביטוי בכל מה שקשור בהגדרות מדויקות.

אמיר ודמני: על פי החוק גייסנו בשנתיים האחרונות כ-1,200 חרדים בכל שנה.

אמיר ודמני: אני מדבר על שנתונים 2019 / 2020.

אמיר ודמני: בנוסף גייסנו עוד 500 שעונים על הגדרות מוסדות צו השר המעודכנים או כאלו שלמדנו בפיקוח החרדי.

אמיר ודמני: כרגע, על פי חוק, אנחנו מדברים על 1,200 ועוד כ-500 כפי שאמרתי עכשיו, שאינם על פי החוק ואני מניח שעל פי ההגדרות החדשות יימצאו את עצמם במסגרת הזאת.

אמיר ודמני: אנחנו מדברים על כ-3,000 משרתים בצה"ל כאשר המסגרות המשמעותיות לשילוב חרדים בצה"ל, בחלק הלוחם של הצבא, היא המסגרת הגדודית "נצח יהודה", שהיא כבר שנים ארוכות משרתת כגדוד לוחם בחטיבת כפיר, את עיקר השירות המבצעי שלה היא מעבירה ביהודה ושומרון.

אמיר ודמני: בנוסף יש כמה פלוגות: פלוגת "חץ" בצנחנים, פלוגה בגבעתי, פלוגת הנגב ששייכת לחייל האוויר.

אמיר ודמני: מעבר לזה אנחנו מגייסים למסלולי תומכי לחימה את חיילי נצח.

אמיר ודמני: אנחנו מדברים על כ-800 חיילים שמתגייסים בשנתון למסגרת הזאת ועוד חיילים נוספים, כ-300, שמתגייסים למסלולי שח"ר שחלקם למסלולים טכנולוגיים באגף התקשוב – תוכניתן, בודק תוכנה, מפיק מולטימדיה ואחרים.

אמיר ודמני: יש גם חיילים בפיקוד העורף ובחייל האוויר במקצועות הטכניים – חשמלאים, אחראי ניהול מלאי וכולי.

אמיר ודמני: אותו כנ"ל גם בחיל הים ובאט"ל.

אמיר ודמני: מסלולים באגף המודיעין: עובד חיקור מודיעין, תפעול מערכות ודברים אחרים.

אמיר ודמני: חיילים שמתגייסים למסגרות נוספות כמו אכ"א, משטרה, רבנות צבאית.

אמיר ודמני: בשנים האחרונות, בשיתוף של מספר גורמים, התחזק המסלול של ישיבות דרך חיים.

אמיר ודמני: אנחנו חושבים שיש לחזק זאת עוד יותר.

אמיר ודמני: זה מסלול שבמסגרתו, טרם השירות בצה"ל, הם לומדים כשנתיים במוסדות, חמישה מוסדות שבהם לומדים תורה וגם רוכשים הכשרה מקצועית ומשתלבים בצבא בתיאום עם הזרועות המלוות – אוויר, תקשוב ואמ"ן – ומשתלבים בתפקידים מקצועיים בצה"ל.

אמיר ודמני: יש מגמה להרחיב את ההיקף הזה של הישיבות, אנחנו סבורים שזאת אחת הדרכים שבאמצעותן ניתן יהיה להרחיב את היקף החיילים החרדים המשרתים בצבא.

אמיר ודמני: הדבר הנוסף הוא שממש בימים אלו אנחנו עוסקים במודלים נוספים של שירות בתוך הצבא.

אמיר ודמני: מסלולים טכנולוגיים שיש לו שיתופי פעולה עם תחומי הסייבר והטכנולוגיה במסגרות שישולבו בצבא, בעיקר במערכים הטכנולוגיים.

אמיר ודמני: יש מסלולים בעולם נהיגה, בעיקר סביב ההבנה שיש מחסור בנהגים במשק האזרחי וזה יוצר חיבור בין הצרכים שלנו כצבא לבין הצרכים במשק, וכן הצרכים שלנו בחירום.

אמיר ודמני: יש מסלול של הנדסאים וטכנאים, מסלולים במסגרת פיקוד העורף – חילוץ והצלה ומדריכי אוכלוסיות – בהקשר הזה, בשנה הקודמת גייסנו למעלה מ-300 חרדים שאיני כולל במספרים שאמרתי קודם כיוון שהם לא מתגייסים לשירות סדיר.

אמיר ודמני: הם התגייסו לשירות מילואים אחרי טירונות למה שאנחנו קוראים "שלב ב'" לטובת העולם של חילוץ והצלה.

אמיר ודמני: יש פה שיתוף פעולה משמעותי עם פיקוד העורף לצורך העמקת הפעילות גם ברמה של הרשויות וגם ברמה של פלוגות חילוץ והצלה ייעודיות אל מול תרחישים שונים שנדרשים בהקשר הזה, גם בעולם הפרא-רפואי.

אמיר ודמני: עכשיו אנחנו מנסים לייצר מסלול של פרמ"דיקים יחד עם מד"א, ומסלולים אחרים.

אמיר ודמני: חשוב לי לומר שאנחנו עושים את המקסימום מבחינתנו בנושא מתן המענה לחייל החרדי בתוך הצבא.

אמיר ודמני: כמובן שתמיד יש מה לשפר.

אמיר ודמני: אני מדבר על תנאי ת"ש וטיפול בפרט, נושא הכשרות שבו אנחנו נותנים מענה מלא ומורחב, נושא מרחבי עבודה מגדריים בסיסיים, הקפדה על היכולת ללמוד תורה תוך התחשבות במגבלות של שירות צבאי ושל פעילות מבצעית.

אמיר ודמני: אני מדבר גם על המענים הייחודיים אל מול אוכלוסייה מבוגרת מעט מממוצע גילי החיילים החילוניים, חלקה גם נשואה עם ילדים.

אמיר ודמני: דבר אחרון שאני אגע בו הוא מה שאנחנו קוראים "שער לעתיד", שנת המעוף שמתקיימת בשמונת החודשים האחרונים בסוף השירות הסדיר לחיילי נצח יהודה.

אמיר ודמני: צריך להגיד שאנחנו היום עוסקים, כלפי כל החיילים, בהרחבה מאוד משמעותית של שער לעתיד, בתוך זה גם עבור החיילים החרדים עם המאפיינים הספציפיים של חלק גדול מהם שלא למדו לימודי ליב"ה.

אמיר ודמני: הדבר הזה בא לידי ביטוי בעבודה משותפת שלנו עם משרד הביטחון וגורמים נוספים כמו משרד הכלכלה.

אמיר ודמני: אנחנו שואפים למתן מענה נרחב ממה שהיה עד עכשיו, באופן שכל מי שמעוניין יוכל לרכוש מקצוע, להשלים בגרות, ללמוד במכינה קדם אקדמית.

אמיר ודמני: יש לנו מענה רחב בהקשר הזה ובכוונתנו להרחיב אותו עוד יותר.

אמיר ודמני: מבחינת המגמות: יש שילוב חרדים בצה"ל, אנחנו רחוקים ממימוש הפוטנציאל, יש קבוצה גדולה מאוד שיכולה להתגייס.

אמיר ודמני: כוונתי לאותם אלה שלא לומדים בישיבה ולא מתגייסים לצבא.

אמיר ודמני: במסגרת הדברים שאמרתי עכשיו אנחנו נבנה מסלולים שהם עוד יותר מותאמים ומאפשרים השתלבות רחבה יותר של אוכלוסיות שעד עכשיו לא מצאו את עצמן בתוך הצבא.

אמיר ודמני: אנחנו כצבא מחויבים לעניין הזה, רוצים ועושים את כל מה שאנחנו יכולים כדי להרחיב את מסגרות הגיוס, ולייצר במקביל את ההתאמה הנדרשת לחרדים כדי שיוכלו לעשות שירות משמעותי, תודה.

משה טור פז: תודה רבה לתא"ל ודמני.

משה טור פז: שתי שאלות שהגיעו אלינו, אחת שהיא בתחום עיסוקך ואחת שאולי נושקת.

משה טור פז: האם צה"ל שוקל הרחבת מסלולים נוספים עבור החיילים החרדים?

משה טור פז: שאלה שנייה: האם נשקלים שינויי גזרות, בעיקר לגדוד נצח יהודה, על רקע הפרסומים הקודמים?

אמיר ודמני: אענה לשאלה הראשונה, לשאלה השנייה לא אענה בצורה ישירה כי הדברים נשקלים כל הזמן בשיקולים מבצעיים.

אמיר ודמני: מה שמניתי לפני מספר דקות מתאר מסלולים חדשים, גם בעולם הטכנולוגי.

אמיר ודמני: אני לא הולך לפרט כי אני לא רוצה לפגוע בכל מיני דברים שאנחנו מנהלים עכשיו מול אנשים בתוך המגזר החרדי.

אמיר ודמני: גם בעולם הטכנולוגי, בדגש על עולמות הסייבר והתוכנה, יש הרחבה מאוד משמעותית.

אמיר ודמני: כך הדברים גם בתחום הנהיגה הכבדה, הטכני, חילוץ ופרא-רפואה.

אמיר ודמני: כל הדברים הללו הם מסלולים נוספים וחדשים.

אמיר ודמני: היינו רוצים לראות עוד מסגרת פלוגתית בלחימה וזו אחת המטרות שלנו.

אמיר ודמני: אלו הכיוונים המרכזיים להרחבה בשלב הקרוב.

אמיר ודמני: לגבי השאלה השנייה, חשוב לי להגיד שגדוד נצח יהודה מוערך מאוד על הפעילות המבצעית שלו.

אמיר ודמני: אם יש שיקולים כאלו ואחרים הם יהיו פונקציה של הערכת מצב מבצעית בלבד.

משה טור פז: תודה, תא"ל ודמני.

משה טור פז: נשמע עכשיו את אודי דרור ממשרד הביטחון.

אודי דרור: שלום לכולם, אשלים כמה מדבריו של תא"ל ודמני שנגע ברוב הדברים.

אודי דרור: האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון עוסק בכל הנושא של עידוד גיוס והכנה של בני הנוער החרדי, יותר במרחב האזרחי.

אודי דרור: יש סל פעילויות מאוד רחב שאנחנו מפעילים במוסדות.

אודי דרור: סיפר קודם אמיר על מוסדות צו השר, אז גמרנו תהליך במשרד הביטחון יחד עם משרד העבודה ויחד עם משרד החינוך.

אודי דרור: הצו הקודם הכיל 59 מוסדות ואחרי עדכון אנחנו מדברים על 95 מוסדות.

אודי דרור: אנחנו מאמינים שהצו הזה יפורסם.

משה טור פז: אודי, מה אומר המספר הזה?

אודי דרור: זה אומר שיש 59 מוסדות שהם לא תרבותי ייחודי אבל הם חרדים שנספרים לעניין הגיוס, חלק גדול כחרדי-טכנולוגי.

אודי דרור: מדובר בחיילים שמגיעים ממשפחות חרדיות, סדר יום חרדי – לא תורני כמו בישיבה קטנה – הם מוכרות כישיבות חרדיות וזה העוד 500 שאמיר דיבר עליהם קודם שנמצאים במוסדות שעדיין אינם תחת צו השר.

אודי דרור: אנחנו נמצאים בישורת האחרונה של עדכון הצו.

אודי דרור: מבחינת המוסדות גמרנו תהליך שלם כדי לוודא שמי שנכנס הם מוסדות חרדיים, אני בטח שזה יגדיל את פוטנציאל הגיוס משמעותית.

אודי דרור: מעבר לזה, האגף הביטחוני-חברתי עושה עם רוב המוסדות פעילות הכנה לצה"ל.

אודי דרור: השנתיים האחרונות היו מאתגרות בהיבט של הקורונה, אבל היום, לדוגמה, פתחנו מחזור של ימי התנסות לחרדים ב - - - 105 בני נוער חרדים שהתחילו פעילות הכנה לצה"ל כמו גדנ"ע ויסיימו אותה ביום חמישי.

אודי דרור: אנחנו מדברים שם על המצווה שבשירות, חושפים ליחידות לוחמות, מנהלים תהליכים שלמים.

אודי דרור: יש פעילויות שונות, הרצאות, הכנה לצו ראשון, טקסי יום זיכרון במוסדות שרוצים, הכנה לגיבוש צנחנים, ימי "בעקבות לוחמים" המותאמים לחרדים שמתנהלים ביחידות עצמן או במדרשת הגולן.

אודי דרור: במאמץ הרחב אנחנו מפעילים קמפיין לעידוד גיוס במדיה – פייסבוק, אינסטגרם, סרטונים – אנחנו מפתחים מיזם משותף עם עמותת נצח יהודה בכל מה שקשור בעולם הליווי של חיילים המתגייסים ליחידה.

אודי דרור: אני מאמין שיוסי לוי ידבר גם על הערב לזכר הנופלים בני היחידה ועל החיבור לקהילה החרדית.

אודי דרור: יש גם תוכניות קדם-צבאיות שונות כמו תוכנית "אחרי באמונה" וכן הכנות שונות של קבוצות נוער.

אודי דרור: יש לנו ארבע ישיבות של מסלול "דרך חיים", אנחנו שואפים להרחיב.

אודי דרור: הכרנו בעוד שתיים נוספות אבל במבחן התוצאה לא הצליחו לגייס לשם תלמידים.

אודי דרור: משרד הביטחון שם את זה כיעד ומשקיע בזה משאבים.

אודי דרור: הגיוס של השנה הראשונה, 15 התלמידים הראשונים, קשה לכולם.

אודי דרור: זה מספר שנשמע לנו מינימלי אבל אנחנו לא מצליחים לפרוץ אותו.

אודי דרור: במספר הכולל אנחנו כן פורצים, מספר התלמידים בישיבות דרך חיים הקיימות עולה משנה לשנה.

אודי דרור: נפתחה גם מגמה קרבית ואני מקווה שבמועד הבא תיפתח עוד ישיבה קרבית.

אודי דרור: מעבר לזה יש תוכניות קדם-צבאיות – "הררי ציון", "אופק", "תפארת הארזים", "אחרי באמונה" – שקיימות כמה שנים.

אודי דרור: קשה לפרוץ, זה לא מתרומם, אבל החיילים שמגיעים בולטים מאוד בשירות שלהם ובביצועים שלהם.

אודי דרור: הסכם חב"ד חודש גם כן השנה.

אודי דרור: זה מסלול שמאפשר לחב"דניקים להתגייס אחרי שהם עושים "קבוּצֶה" בניו-יורק ומתחזקים בישיבה.

אודי דרור: שנת המעוף היא אתגר משמעותי.

אודי דרור: בשנה שעברה, בגלל שלא היו תקציבים, לא היו מספיק הכשרות וזו נקודה שאנחנו צריכים להשתפר בה ולייצר מגוון רב יותר של הכשרות, תודה.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: חבר הכנסת יום טוב חי כלפון, בבקשה.

יום טוב חי כלפון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אנחנו מציינים היום את יום ההוקרה לחייל החרדי.

יום טוב חי כלפון: תודה, אדוני, על היוזמות שלך בעניין, אם זה הקמת השדולה למען החייל החרדי והדיון הזה כאן, בוועדת החוץ והביטחון.

יום טוב חי כלפון: זה אינטרס עילאי של מדינת ישראל לפעול למען החרדים ולהביא לגיוסים של יותר ויותר צעירים מהמגזר החשוב הזה שהוא חלק בלתי-נפרד מהחברה הישראלית.

יום טוב חי כלפון: ברמת הפרקטיקה אנחנו יודעים במה זה כרוך, זה כרוך במאמץ של כל הגורמים כדי שהחיילים הללו ייכנסו חרדים לשירות ויצאו ממנו חרדים, אין שום כוונה להפוך את החייל החרדי לחילוני, חלילה, לכן על כל המסגרות להתאים את עצמן לציבור הספציפי הזה, וזה אומר לימוד תורה – אני בעצמי ביצעתי את שירותי הצבאי בגדוד נצח יהודה ואני אומר עד כמה טוב היה שהיו לנו זמנים קבועים לתפילות, לחברותא, לשיעורים של הרבנים.

יום טוב חי כלפון: נכון, זה קצת שונה ממה שאנשים רגילים לראות בצה"ל, וטוב שכך.

יום טוב חי כלפון: אני חושב שיש ערך להראות שצה"ל מסוגל לקלוט את הציבור הזה עם האופי הספציפי שלו וזה אומר להתאים את המסגרות – צניעות, כשרות וכדומה – וגם לעזור לחיילים כשהם משתחררים משירות פעיל.

יום טוב חי כלפון: אני הייתי חייל בודד כי באתי מצרפת, אבל החיילים החרדים שהיו חבריי בגדוד רובם היו חיילים בודדים, בהרבה מקרים המשפחה מנתקת קשר.

יום טוב חי כלפון: זה מצב שהוא בעייתי, מדובר באנשים שאין להם מבטא צרפתי, כמוני, הם נולדו בארץ אבל הם חיילים בודדים לכל דבר ועניין.

יום טוב חי כלפון: גם כאן המסגרות צריכות לקחת את העניין הספציפי הזה בזמן השירות וגם אחרי השירות.

יום טוב חי כלפון: החייל יוצא לחיים האזרחיים ולרוב אין לו בית לחזור אליו, הוא לא יכול לחזור להורים ולפעמים גם לא יכול לחזור לשכונה.

יום טוב חי כלפון: אנחנו צריכים להיות פה, אתם צריכים להיות פה עם העניין הזה שזה חייל שתורם ועושה אחרת או אולי יותר מאחרים, הוא מקריב יותר, הוא מקריב את המשפחה שלו ואת העולם שבו הוא גדל ואת עולמו החברתי.

יום טוב חי כלפון: זה דורש הרבה יותר התחשבות של המערכת ואנחנו כאן בכנסת כדי להזכיר את זהו וכדי לעזור לכם.

יום טוב חי כלפון: שמעתי פה עניינים תקציביים, אני שמח שתקציב המדינה עבר וקיבלתם עכשיו את התקציביים הדרושים להכשרות ולכל מה שאתם צריכים בכדי לעזור לציבור היקר הזה, לחיילים החרדים.

יום טוב חי כלפון: היום זה היום להודות להם שוב ולהעלות על נס את חשיבותם ואת תרומתם למדינה, במיוחד בתקופה האחרונה כששומעים קריאות סביב נצח יהודה, גדוד מצוין, גדוד של לוחמים, גדוד שמציל חיים שצריך לחזק אותו וחלילה לא להחליש אותו.

יום טוב חי כלפון: מכאן תצא קריאה לגדוד נצח יהודה ולכל החיילים החרדים: כל הכבוד, חזקו ואמצו! תודה, ואדוני.

משה טור פז: תודה רבה לחבר הכנסת כלפון, תודה עבור השותפות גם במקום הזה.

משה טור פז: אני מזמין את יואב זמרן מנהל מינהל חינוך ירושלים לדבר, בבקשה.

יואב זמרן: שלום לכולם, תודה למשה טור-פז, זו פעם ראשונה שאני קורא לך בשמך המלא.

יואב זמרן: שמי זימי ואני ראש מינהל חינוך ירושלים.

יואב זמרן: 300,000 חרדים, מתוכם 110,000 תלמידים חרדים.

יואב זמרן: אנחנו, בין שאר הפעולות, מפעילים דרך חברת בת עירונית פעילות של אחת המחלקות אצלנו שנקראת שח"ר, ארגון שמגייס חרדים לפלוגות הלוחמות בצה"ל.

יואב זמרן: אדבר על שלב טרום-גיוס ולאחר מכן על הגיוס עצמו.

יואב זמרן: מי שמכיר את השנתיים האחרונות ואת מה שקורה ברחוב החרדי מבין שאנחנו היום בתקופה – לצערי, במובנים מסוימים – הכי בשלה לייצר את פריצת הדרך.

יואב זמרן: הנשירה במגזר החרדי ענקית, אנשים מסתובבים בלילות ואנחנו מוצאים אותם במקומות שלא מצאנו קודם, בהיקפים שלא הכרנו קודם, סוגי אוכלוסייה שלא ראינו קודם.

יואב זמרן: הסיפור הוא לא רק במוסדות הסמי-טכנולוגיים, מדובר גם בישיבות של הזרם המרכזי.

יואב זמרן: חלק גדול מהעבודה שאנחנו צריכים להביא את הנערים הללו.

יואב זמרן: אין כוונתי לאלו שלומדים במוסדות, מי שלומד שימשיך ללמוד, כוונתי לנערים שלא עושים זאת ויש להביאם לגיוס.

יואב זמרן: דבר זה לא קורה מאליו, זה מצריך עבודה קשה בשטח, חיבור בין לשכות הגיוס לבין השטח, עבודה שעושים אותה ברחוב.

יואב זמרן: כל החיבורים האחרים הם מצוינים, אבל אם רוצים לשנות את המספרים צריכים לשנות את השיטה.

יואב זמרן: בעבר ידענו לעשות את זה טוב יותר, אני חושב שאנחנו עושים זאת פחות טוב כיום כמערכת משותפת של צבא ואזרחות.

יואב זמרן: זו התקופה וזה הזמן לחשוב איך מדברים את השפה של הרחוב החרדי בשביל להגדיל את המספרים בצורה משמעותית.

יואב זמרן: הנושא שני הוא סוגית ליווי הפלוגות, את גדוד נצח יהודה מלווה בעיקר עמותת נצח יהודה, הם עושים זאת בהצלחה מרובה.

יואב זמרן: אני חושב שהחיבור בין הבית לבין הצבא, בין החייל לבין המלווים ולמפקדים, וצריך לזכור כל הזמן שהמפקדים הם בעלי הבית של הפלוגה.

יואב זמרן: אני חושב שזו הדרך לשמר את הרציפות הצבאית והאמונית עליה דיבר חבר הכנסת כלפון, כזו ששומרת על החייל כאדם חרדי בכניסתו וביציאתו.

יואב זמרן: אנחנו צריכים לעשות הכול כדי לשמור על זה, זו ההצדקה המוסרית לעבודה שאנחנו עושים.

יואב זמרן: לגבי שנת המעוף, אני שמח לשמוע על ההתחדשות, אני יודע שזה היה עקב אכילס קבוע של המסלול, אני חושב שככל שנדע לדייק את עצמנו יותר בהכוונה החוצה ושאותו לוחם יצא עם כלים טובים יותר בצד השני של השירות, אנחנו נרוויח יותר ויותר חרדים שעובדים, וזה דבר שקורה ומתפתח.

יואב זמרן: אני יכול לתת דוגמה שבירושלים, בארבע השנים האחרונות, המגזר החרדי הרשמי, המוסדות החרדים שעושים גם בגרות וגם לומדים תורה – גדל פי שבע.

יואב זמרן: זה אומר שבסוף זה אותו ציבור, החבר'ה האלו יגדלו ויבינו שאפשר לשלב תורה ועבודה יהיו ההורים של דור העתיד שהוא גם עתידה של מדינת ישראל, תודה.

משה טור פז: תודה ליואב זמרן.

משה טור פז: יהונתן עוזרי ממשרד החינוך, בבקשה.

יהונתן עוזרי: שלום רב, במחוז שאני מרכז עיקר שיתוף הפעולה הוא עם מינהלת גיוס חרדים ועם עמותת נצח יהודה, שם זה בשוטף.

יהונתן עוזרי: זה בא לידי ביטוי בקשר יום-יומי ובכנסים משותפים שאנחנו עורכים מדי שנה.

יהונתן עוזרי: כמובן, טיפול בכל מיני בעיות וקשיים שיש תוך כדי, הצבא הוא גדול ולפעמים יש חייל שנופל וצריך לסייע לו.

יהונתן עוזרי: נושא ההכנה לצה"ל הוא נושא שעושים אותו בצורה רגישה והגונה, אנחנו עושים זאת יחד עם עמותת "אחרי" ועם האגף הביטחוני-חברתי שנמצא איתנו בקשר שוטף כל הזמן.

יהונתן עוזרי: במחוז החרדי יש תוכנית לנוער חרדי בסיכון שלומדים במגמות טכנולוגיות.

יהונתן עוזרי: אנחנו מדברים על סדר גודל של 450–500 בוגרים שמסיימים י"ב בכל שנה.

יהונתן עוזרי: מתוכם מתגייסים כ-50% באופן הבא: 45% מתגייסים באופן ישיר והשאר ממשיכים להנדסאים (י"ג-י"ד).

יהונתן עוזרי: השאיפה שלי היא כמה שיותר ימשיכו לתוכניות הכשרה להנדסאים בטרם גיוסם כי הם יוצאים יותר בשלים וגם מחזיקים בדיפלומה משמעותית שתאפשר להם תעסוקה בעתיד.

יהונתן עוזרי: הצבא נתרם מהם והם תורמים לצבא.

יהונתן עוזרי: בהקשר לדבריו של יואב זמרן על אוכלוסיית הזרם המרכזי החרדי, אני חושב שצריך לחזק מסגרות כמו ישיבות ההסדר שקולטות תלמידים בגילי 18, יש הרבה חבר'ה כאלה שלמדו בישיבה קטנה, לא למדו במסגרות טכנולוגיות ועושים חישוב מסלול מחדש.

יהונתן עוזרי: הם צריכים מסגרת שיש לה את הפן הישיבתי אבל שנותנת דיפלומה.

יהונתן עוזרי: ביקרתי בישיבת חדוותא לפני כשבועיים ושם קיימת האפשרות הזו.

יהונתן עוזרי: אחרי התהליך של הלמידה הם מתגייסים לצבא.

יהונתן עוזרי: אני חושב שזה פנטסטי, זה שומר על המבנה הישיבתי.

יהונתן עוזרי: יש מסלול שבנינו ב-2014 והוא מאפשר לתלמידים להישאר במעמד תורתו אומנותו.

יהונתן עוזרי: הם לומדים בישיבה טכנולוגית, לומדים להנדסאים, שומרים על המעמד שלהם, ואז אחר כך מתגייסים בתור כאלו שמבטלים מעמד בן ישיבה.

יהונתן עוזרי: גם כלפי ההורים זה שומר על איזון.

יהונתן עוזרי: הרבה פעמים הורים מסרבים לשלוח את הילדים שלהם למסגרות כאלה כי הן מכוונות מלכתחילה לגיוס.

יהונתן עוזרי: בגיל 20 הבחור כבר סוברני להחליט שהוא מתגייס ואז יש לו גם תעודת הנדסאי בכיס.

משה טור פז: מה צריך לקרות כדי שתרחיבו את מעגל המשתתפים בתוכניות?

יהונתן עוזרי: ה-450 שלנו, אני חושב שזה ש-40% מתוכם ממשיכים לישיבה גדולה - - -

משה טור פז: אני מדבר על עוד בחורים שיגיעו למסלול, שיתווספו ל-450 הבחורים.

יהונתן עוזרי: זה דורש הרבה תשתיות של המשרד, של המדינה.

יהונתן עוזרי: צריך לזכור שחלק גדול מהמסגרות שלנו יושבות במבנים שכורים.

יהונתן עוזרי: בירושלים יש שתי מסגרות טכנולוגיות שיושבות במבנים לא להיט.

משה טור פז: אם היו לכם מבנים אז הייתם יכולים לעשות יותר?

יהונתן עוזרי: הנושא של החינוך ההתיישבותי: חלק גדול מהמסגרות – הן הטכנולוגיות והן ה-"אליטיסטיות" – מחזיקות מסגרות פנימייה שאינן מתוקצבות מהחינוך ההתיישבותי.

יהונתן עוזרי: אם אני אצטרך לשלוח את התאומים שלי בגיל 14 לישיבה תיכונית, אני אצטרך משכנתא של 4,500 שקלים וזה כי ההתיישבותי לא מממן ויש בעיה.

יהונתן עוזרי: גם אם ההתיישבותי לא מממן אותם, המבנים לא עומדים בסטנדרטים של ההתיישבותי.

יהונתן עוזרי: ניקח את רשת "עמלינו" בירושלים שיושבת במבנה לא טוב, אתה יודע זאת מתפקידך הקודם, אני בטוח שאם היה מבנה ראוי הוא היה יכול לקלוט הרבה יותר טוב.

משה טור פז: תודה ליהונתן.

משה טור פז: יוסי לוי, מנכ"ל עמותת "נצח יהודה", בבקשה.

יוסף לוי: כבוד היושב-ראש, חבר הכנסת כלפון ידידי היקר, כל האנשים המכובדים.

יוסף לוי: יש כאן בשורה גדולה, ממשלת ישראל עומדת להתעסק בשילוב חרדים בצה"ל בפעם הראשונה באופן מוסדר.

יוסף לוי: דבר שני, השכלת להביא לשולחן הזה את האנשים בעלי הניסיון הרב ביותר בשילוב חרדים בצבא.

יוסף לוי: מי שנמצא כאן עוסק בתחום הזה הרבה זמן, צבר את הקילומטרז' הראוי ויודע לתת המלצות לשיפור.

יוסף לוי: כולנו רוצים לשפר את המצב.

יוסף לוי: אני חושב, בלי לבדוק, שעל כל חרדי שמתגייס לצה"ל יש שבעה או שמונה שאינם בישיבה שלא מתגייסים.

יוסף לוי: אני חושב שזה נתון מספיק חמור שיש כדי לפתור אותו.

יוסף לוי: אני יודע לומר בוודאות שיש אלפי חרדים שמסתובבים ברחובות ולא באים לצה"ל.

יוסף לוי: אנחנו נמצאים כאן כדי לתקן את זה.

יוסף לוי: נושא שני: צה"ל ומשרד הביטחון עושים עבודה חשובה כדי להביא חרדים לשירות צבאי והם מצליחים.

יוסף לוי: הרח"ט דיבר על 1,200 ועוד 500 שלא נמצאים בצו השר, אבל הם חרדים וכולנו יודעים שהם חרדים.

משה טור פז: איפה ה-500 האלו נמצאים?

אמיר ודמני: הם מגויסים אבל הם לא תחת הגדרת החוק, לכן אני לא יכול להחשיב אותם כחרדים.

משה טור פז: כי הם לא למדו שנתיים בישיבה קטנה?

אודי דרור: כי המוסד לא מכור.

משה טור פז: הבנתי, זה לא חלק מ-59 המוסדות שדיברת עליהם.

אמיר ודמני: המוסדות לא עודכנו בשמונה השנים האחרונות.

משה טור פז: אתם מעריכים את זה ב-1,200 משהו.

אמיר ודמני: לא מעריכים, יודעים.

משה טור פז: יודעים.

יוסף לוי: 1,200–1,700 חרדים מתגייסים בשנה, אני חושב שזה נתון מדהים בפני עצמו.

יום טוב חי כלפון: ב-"נצח יהודה" זה התחיל ב-23 חברים.

יוסף לוי: כן, התחיל ברותם עם 23, והיום, רק ב-"נצח יהודה" בכל מצב נתון זה עומד על 1,000 חיילים, אני חושב שזה - - -

משה טור פז: זימי, הנתונים של חרדים בצה"ל - - - בוגרי י"ב זה 10,000 בשנה?

אמיר ודמני: גודל השנתון מתקרב ל-12,000 בנים.

אמיר ודמני: גודל השנתון זה כמה ילדים - - - למ"ס - - -

יואב זמרן: רק בירושלים יש מעל 4,000 בנים שמסיימים בכל שנה - - -

משה טור פז: זה מסתדר.

יוסף לוי: אני מגיע למה שאמר זימי, הוא נגע בדיוק בנקודה.

יוסף לוי: הנשירה בחברה החרדית לא מתחילה בגיל 18, היא מתחילה בגיל 16.

יוסף לוי: אנחנו לא צריכים לראות נערים שנושרים מהישיבה בגיל 16, יונקים שנתיים רחוב, לא כי בחרו בזה, ואז מגיעים לצה"ל.

יוסף לוי: זה פשוט עוול.

יוסף לוי: אם אנחנו מדברים במבט אסטרטגי ורוצים להכפיל את כמות החרדים בצבא, אפילו בנקל, עלינו לעשות זאת בכמה מישורים.

יוסף לוי: המישור הראשון הוא מישור של קדם-צבא.

יוסף לוי: אנחנו, ביחד עם משרד הביטחון וישיבת חדוותא, מגייסים במרץ הקרוב 20 תלמידים שמגיעים מישיבת "בצוותא", כולם קרביים, איני יודע את מספר הטכנולוגיים שרייס הולך לגייס.

יוסף לוי: בנוסף, מישיבת נצח דוד נגייס באוגוסט עוד 25–30.

יוסף לוי: 50 בשנה כבר אנחנו מגייסים מישיבות הסדר חרדיות ורק לקרבי, טכנולוגי זה נושא נוסף.

יוסף לוי: ישיבות ההסדר החרדיות זה מהלך שנרקם בעמל רק, רייס משקיע בו רבות.

אמיר ודמני: אני רוצה להתערב ולומר שנושא ישיבות ההסדר הוא נושא שאנחנו צריכים לקחת ולפתח.

אמיר ודמני: מדובר בתהליך מורכב מאוד גם ברמת הבירוקרטיה.

יוסף לוי: לפני שנתיים ישבתי אצל רח"ט תומכ"א וזו הנקודה שהוא נגע בה, הוא אמר שאנחנו צריכים להקדים את העיסוק שלנו.

יוסף לוי: זה קורה וזה כרוך בעמל רב.

יוסף לוי: בשנתיים וחצי הראשונות הרי אין תקצוב.

יוסף לוי: מדינת ישראל צריכה להבין שזה פתרון אחד.

יוסף לוי: סוגיית הנשירה: בכל מסלול חרדי צה"לי יש נשירה של 30%.

יוסף לוי: זה אומר שאנחנו לא מכינים את המלש"ב היטב לפני הגיוס.

יוסף לוי: פתרון הקדם צבא, ישיבות ההסדר, יפתור גם את זה.

יוסף לוי: דבר שלישי: אם ניתן לחייל חרדי את אופציית ההצלחה הראשונה בחייו, הרי הוא עזב ישיבה והחברה החרדית אמרה לו: "אתה חצית את הקווים ולכן אתה לא איתנו" הוא מגיע לצה"ל וחווה חווית הצלחה בפעם הראשונה.

יוסף לוי: הוא משרת שירות מוצלח, כמו ששירתנו חבריי ואני.

יוסף לוי: יצאנו מפקדים, קצינים, בסופו של דבר הגענו לאזרחות ונשארנו בלי כלום כי אין לנו רקע של לימודי חול, בגרות, לא יודעים מה זה לוח הכפל, וכך אי-אפשר להשתלב בחבר הישראלית.

יוסף לוי: אם אנחנו רוצים לפתור את בעיית ההשתלבות בחברה הישראלית עלינו לעסוק גם באחרי צבא, מלבד שנת המשימה שבאמת עובדים עליה מאוד קשה במשרד הביטחון, עדיין, אני מדבר גם על שלב שאחרי, כי מעל 50% בכלל לא מגיעים לשנת המשימה.

יוסף לוי: כל המפקדים והקצינים, כל מי שבוחר לעשות שירות קרבי מלא – ויש הרבה כאלה – לא זוכים לראות את שנת המשימה.

יוסף לוי: חובה עלינו לתת להם חווית הצלחה אקדמית, לשלב בשוק התעסוקה ולא רק בעולם האבטחה (שהוא מוערך בפני עצמו).

יוסף לוי: לשלב בעולם מקצועי ואקדמי, צריך להשקיע בזה, אלו ההמלצות האסטרטגיות שלי לשדולה.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: אודי, אתה רוצה להתייחס.

אודי דרור: אני מצטרף לחברים ואגיד שהשיקול התועלתני אצל בני הנוער בכלל וגם אצל בני הנוער החרדים זה שיקול מרכזי.

אודי דרור: מבחינתנו הגיוס הוא יעד לאומי, בסוף הם משתלבים בשוק התעסוקה וזה חשוב.

אודי דרור: אגיד שמה שמקשה על פתיחת ישיבות הוא התמיכה רק מהשנה השלישית.

אודי דרור: אלו כללים של תמיכה בעמותות.

אודי דרור: אם מישהו היה יכול להחריג את זה ולהגיד שאם הם עומדים בתנאי הסף של שנה ראשונה, 15 תלמידים, הם יתוקצבו החל מאותו רגע – זה היה מקל.

משה טור פז: אודי, יש לכם אפשרות לפתוח שלוחות של ישיבות קיימות ולתקצב אותן מהשנה הראשונה?

אודי דרור: לצורך העניין זה קורה, זה אפשרי.

אודי דרור: גם שם צריכים לעמוד במספר המינימלי של 15 תלמידים לשלוחה.

אודי דרור: הישיבות הקיימת מתפתחות יפה – חדוותא ועוד – העסק שם מתרחב בצורה טובה.

אודי דרור: צריך גם להגיד שהם ממיינים ולא מקבלים כל אחד, אנשים גם צריכים לעמוד בתנאי הלימוד שם.

אודי דרור: בנושאים ישיבות שמפנות ללחימה זה קצת יותר מורכב.

אודי דרור: נכון שיש תוכנית של חברותה שזה חיבור בין עמותת נצח יהודה ליהונתן, ואני מקווה שבמרץ יגייסו את המחזור הראשון.

אודי דרור: שם זה מסלול אחר לגמרי, אנחנו מדברים על חבר'ה שעושים הכנה לצה"ל בדומה למכינה, ופה משרד הביטחון ישקיע כסף בתוכנית ההכנה לצה"ל שלהם.

אודי דרור: בכל ישיבה אחרת יש את הקשיים הראשונים מהשנה הראשונה – האם לתמוך, האם להעביר מיזמים משותפים – ועוד שלל מורכבויות אחרות.

אודי דרור: הכסף נמצא ויכול להיות שנבנה מודל של גוף שיפעיל את כל הנושאים האלה.

אודי דרור: שם עיקר ההשקעה בלימודים תהיה בחלק האחרון.

אודי דרור: הם יעשו פרק קטן של של"ת בהתחלה, יהיו לוחמים לפחות שנתיים, מי שימשיך בצבא – מצוין – ומי שלא יקבל את הלימודים עם חיבור יחד עם אגף - - - במשרד הביטחון, לייצר חליפה לפי מידה עד סיום התואר.

משה טור פז: תודה.

משה טור פז: חנוך רוגוזינסקי, בבקשה.

חנוך רוגוזינסקי: תודה רבה, אדוני, מניסיון של שבע שנים בפעילות הזו שהיא בעיקר בהכנה לשירות משמעותי בצבא דרך מינהל חינוך בעיריית ירושלים, אני חושב שמה שעלה כאן בנושא ישיבות ההסדר ומכינות קדם-צבאיות זה דבר נכון מאוד.

חנוך רוגוזינסקי: זה מגדיל את המספרים ונותן תוכנית קדם-צבאית איכותית מאוד.

חנוך רוגוזינסקי: בעניין הזה צריך להיום - - -.

חנוך רוגוזינסקי: יש תוכניות, אנחנו רואים ממוצע גילאים של חרדים שמתגייסים בגילי 19–18 אבל ההחלטה הם צריכים תוכנית קדם-שירות.

חנוך רוגוזינסקי: התוכניות כמו "אחריי באמונה" ששם יש עשרות קבוצות שאנחנו מלווים, והם עושים את התוכנית במשך חודשיים או שלושה של קבוצת ריצה שהם רצים ומתגייסים, והם חווים משהו מאוד משמעותי שבעקבותיו הם החליטו להתגייס לצבא.

חנוך רוגוזינסקי: יש עוד תוכניות דומות שהעברנו והיום אנחנו מתרחבים גם לשיתופי פעולה עם המועצה הציונית ובית יגאל אלון, נערים שמגיעים באופן אישי ורוצים להתגייס לצה"ל, לא רק למסלולים חרדים.

חנוך רוגוזינסקי: אתמול היה בחור שרצה להתגייס לילת"ם ועוד בחור שרצה להתגייס ל-669.

חנוך רוגוזינסקי: גם הם צריכים את ההכנה הרלוונטית וההתייחסות כאן היא ברמת הפרט ולא ברמה המוסדית.

משה טור פז: האם התוכנית "אחריי לסיירות" כבר התחילו להגיע לצה"ל?

חנוך רוגוזינסקי: חלקם הגיעו, התגייסו דרך גיבוש צנחנים, הם מתמיינים לדובדבן, למגלן, ויש כאלו שעדיין מחכים למיונים בהקשר הזה.

חנוך רוגוזינסקי: פה גם האגף השקיע כסף יחד עם בית יגאל אלון ונכנס לפרויקט במטרה להרחיב אותו.

חנוך רוגוזינסקי: אני רוצה לציין בהקשר הזה, יש את פוטנציאלי הגיוס, יש את כמות הנשירה שגוברת והשנתון החרדי הולך וגדל.

חנוך רוגוזינסקי: המספרים, לכאורה, היו אמורים לגדול.

חנוך רוגוזינסקי: אני חושב שיש צורך ביותר עבודה משותפת בין כלל הגורמים.

חנוך רוגוזינסקי: עיריית ירושלים היא וולונטרית בעניין, היא עומדת ומחכה לפניות בהקשר הזה.

חנוך רוגוזינסקי: ברמה האישית, עד היום העיסוק שלי היה מתוך פניות של צה"ל אבל לא יזמתי הגעה שלי למקומות ספציפיים.

חנוך רוגוזינסקי: אנשים פנו אלי מחטיבות שונות או מאכ"א, הם רוצים את העזרה הזאת.

חנוך רוגוזינסקי: אני חושב שאין גורמים נוספים יבואו וייבנו ממשקים נוספים, התפוקה תהיה יותר גדולה ויוכלו להשקיע יותר משאבים גם באיכות המשרתים, להכין אותם יותר טוב לשירות וללוות אותם לאזרחות בצורה טובה יותר.

חנוך רוגוזינסקי: גם פה יש שיתוף פעולה מלא עם משרד העבודה, מרכזים תעסוקתיים, ג'וינט ישראל ועיריית ירושלים.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: הרב יהונתן רייס, בבקשה.

יהונתן רייס: אני רוצה להוסיף על מה שדיברו פה לגבי ישיבות ההסדר.

יהונתן רייס: מבחינה אסטרטגית אני חושב שכמו שאצל החברה החרדית יש תהליכים, גם בציונות הדתית יש תהליכים.

יהונתן רייס: אם יותר לי להמר, אני חושב שבעוד עשור מפעל ישיבות ההסדר יכיל רק חרדים כי נראה לי שיש גם תהליכים בציונות הדתית ויש קצת נסיגה בציונות הדתית עם ההסדר.

יהונתן רייס: אני רוצה לציין שהדלת של אכ"א ושל משרד הביטחון תמיד פתוחה, אבל עם דלת פתוחה לא הולכים לבנק ולא משלמים במכולת ולא מאכילים את התלמידים.

יהונתן רייס: אחד מהדברים שביקשתי גם מהרח"ט וגם מאודי, ולדעתי זה יפתור, על כל תלמיד שמגיע אלינו להסדר יש שישה תלמידים שלא מגיעים אף על פי שיכולים.

יהונתן רייס: הבעיה היא לא אצל התלמידים אלא אצל היזמים.

יהונתן רייס: אני לא יודע לאמוד היום, יש קהלי יעד שאין לי מספיק משאבים.

יהונתן רייס: דוגמה: הגיעו אלי תלמידים מרקע סוציו-אקונומי קשה.

יהונתן רייס: לי אין את המשאבים לתת להם את המעטפת שהם צריכים על אף שהם יכלו להצליח בסייבר, יכלו לקבל את כל הכלים הדרושים.

יהונתן רייס: מבחינת מעטפת משפחתית אנחנו לא ידענו לעמוד באתגר ופניתי בעניין אל משרד הרווחה.

יהונתן רייס: לאור הניסיון אני חושב שיש כסף אבל הוא לא מגיע.

יהונתן רייס: זה לא בגלל שאנשים לא רוצים אלא בגלל שהבירוקרטיה שוחקת.

יהונתן רייס: בסוף, כל יזם וכל מנהל ישיבה אין לו את הזמן להתעסק כל היום עם הבירוקרטיה.

יהונתן רייס: אם לא יהיה כסף הוא לא יפתח ותלמידים לא יגיעו.

יהונתן רייס: מה שצריך זה לקחת את כל המשאבים שישנם ולהגדיר אותם בתקנות.

יהונתן רייס: אם זה משרד החינוך, האגף למוסדות תורניים, אפשר להגדיל בתקנה פשוטה את ערך הנקודה.

יהונתן רייס: האתגר שלנו, ישיבות ההסדר גם צבועות בקוד מסוים.

יהונתן רייס: החרדים, צבועות בקוד של 975 שזה ייחודי להסדר החרדי.

יהונתן רייס: האתגרים הם שונים, המשאבים הם שונים ביחס להסדר של הציונות הדתית או ביחס לישיבות חרדיות.

יהונתן רייס: בתקנה הכי פשוטה אפשר להגדיל את ערך הנקודה ואז לא צריך לרדוף אחרי גופים כאלו ואחרים.

יהונתן רייס: פניתי אל משרד הרווחה, יש להם היום תקצוב ייעודי לישיבות גבוהות.

יהונתן רייס: לישיבות גבוהות חרדיות יש מעטפת של רווחה.

יהונתן רייס: שאלתי אותם למה שאנחנו לא נקבל תקנים.

יהונתן רייס: יש מכרזים מסוימים שבמידה שכולם יבינו שיש פה שילוב נכון וזה גם אינטרס לאומי של מדינת ישראל להגדיל את גיוס החרדים ולשלב אותם בשוק התעסוקה אז אפשר להגיע לזה.

יהונתן רייס: צריך לייסד שולחן עגול שבו ישתתפו משרדי החינוך, הביטחון, הרווחה וכן אכ"א וכל גוך שיודע לטפל בישיבות חרדיות.

יהונתן רייס: יש לשבת ולפצח את העניין.

יהונתן רייס: אחרי שזה יפוצח אני סבור שיקומו ישיבות הסדר ויצוצו כמו פטריות אחרי הגשם כי יש לזה ביקוש, תודה.

משה טור פז: האמת היא שמכל השחקנים שהזכרת היחיד שהיה לי חדש הוא משרד הרווחה.

משה טור פז: יש פה נקודה משמעותית כי חלק מהאוכלוסיות המתגייסות הן אוכלוסיות רווחה קלאסיות.

יוסף לוי: משרד הרווחה מפעיל מכינה ששמה מכינת ניצוץ, אני חושב שזה ביחד עם האגף הביטחוני-חברתי.

יוסף לוי: אני לא מכיר את הפרוצדורה הבירוקרטית, אני כן יודע שהסיפור של ניצוץ ומשרד הרווחה סופר רלוונטי לשילוב חרדים בצה"ל.

יוסף לוי: אפרופו להביא גופים רלוונטיים, משרד הרווחה הוא אבן דרך בהקשר הזה.

יוסף לוי: עוד נושא שלא נזכר פה הוא סיפור החיילים הבודדים שאני חושב שכדאי לגעת גם בו.

משה טור פז: יש לנו זמן לעוד דובר אחד אז נשמע קצת על הטיפול בחיילים הבודדים.

משה טור פז: אהרון גרנות, בבקשה.

אהרון גרנות: שלום, שמי אהרון גרנות, אני עומד בראש עמותה ששמה "עושי חייל" שמתעסקת בחיילים בודדים.

אהרון גרנות: חיילים שמגיעים אלינו כבר כמלש"

אהרון גרנות: בים כי ההורים זורקים אותם מהבית עוד לפני הגיוס.

אהרון גרנות: במקרה הזה אנחנו שולחים אותם להכנה במכינה של נצח יהודה.

משה טור פז: כמה דירות אתם מפעילים?

אהרון גרנות: אנחנו מפעילים 20 דירות ובקרוב 21 דירות, מטפלים בסה"כ בכ-70 חיילים ואם אתה הזכרת את הסעת הילדים, אני עכשיו חוזר מהקפצה לבסיס של שני חיילים.

אהרון גרנות: יש לי בחור שאבא שלו ירק עלי לפני שנה וביום חמישי הקרוב הבחור מסיים קורס קצינים קרביים בגדוד גפן של בה"ד 1.

אהרון גרנות: אנחנו נותנים להם מעטפת משפחתית.

אהרון גרנות: מתוך 20 הדירות נצח יהודה מממנת חמש.

אהרון גרנות: אנחנו נותנים את כל המעטפת – ביגוד, אוכל, משפחתיות, משפחות מלוות וכל מיני.

אהרון גרנות: יש כאלו בכל רחבי הארץ.

אהרון גרנות: 12 מתוכן בקרית ארבע אבל יש גם בתל-אביב, באר שבע, רעננה, מזכרת בתיה (לבנות), בראש צורים דירה גדולה, בסוסיה, בעלי.

אהרון גרנות: אני תמיד מציין שהעיקר זה לא הריהוט והביגוד אנחנו נותנים, העיקר הוא המעטפת המשפחתית.

אהרון גרנות: אני רוצה לגעת בשתי נקודות: חייל לא יכול להצליח בשירות הקרבי שלו בלי תמיכה, לא לחינם כל מפקדי הבה"דים עובדים איתי כל הזמן לחזק את החיילים שהם מתקשים.

אהרון גרנות: הם יוצאים מהבית שלנו עם עוגה, הוא בא עם משהו מהבית ואנחנו מחבקים ומנשקים אותם כשהם חוזרים הביתה.

אהרון גרנות: דבר שני ולא פחות חשוב: אין להם באמת לאן לחזור כשהם עוזבים את הצבא.

אהרון גרנות: אצלנו לא עוזבים את הדירה עד החתונה.

אהרון גרנות: אנחנו כבר השאנו גם זוגות, אנחנו הצד של ההורים בחתונות.

אהרון גרנות: בליל הסדר אירחתי 30 חיילים בודדים ועוד שני זוגות שבאו להורים, אני ההורים.

אהרון גרנות: יש לנו גם תוכנית שנקראת: "עושים חיל באקדמיה".

אהרון גרנות: עכשיו סיים מחזור ראשון של 13 חבר'ה לימודים קדם-אקדמאיים.

אהרון גרנות: אנחנו מלווים אותם מהרגע שמחריבים להם את הבית ומגרשים אותם ועד הרגע שבו הם מקימים להם בית ואנחנו ממנים את החתונות.

יום טוב חי כלפון: אהרון, אני רוצה להודות לך על מה שאתה עושה.

יום טוב חי כלפון: זה מדהים, אתה האבא של החיילים.

יום טוב חי כלפון: בשם כולם אני מודה לך על עבודת הקודש ולכל מי שעוזר לך.

יום טוב חי כלפון: אתה צודק, יש את העניין של הכושר הפיזי אבל הכושר המנטלי הוא לא פחות חשוב ולתת לחיילים האלה את המעטפת הזאת זה דבר מאוד חשוב ומשמעותי ותודה.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: אלי אדלר, בבקשה.

אלי אבידר: תודה עבור זכות הדיבור, אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על הפעולות שלך בעיריית ירושלים ועל פתיחת השדולה ובכלל כל מה שאתה עושה.

אלי אבידר: אני מכיר את רוב היושבים כאן והם עושים עבודת קודש מדהימה שקטונתי מלומר משהו.

אלי אבידר: רק דבר אחד: כולם דיברו על מה המדינה, הצבא וכולי צריכים לעשות כדי שחיילים יגיעו.

אלי אבידר: יש דבר אחד שלא דיברו עליו בכלל: מה לעשות כדי שגם מהחברה החרדית יתחילו להזרים.

אלי אבידר: אני חושב ששם צריכים לדבר.

אלי אבידר: יש חוסר בין הזרם המרכזי בחברה החרדית לבין הצבא כי זה מתערבב להם – הפוליטיקה והצבא – עושים מזה סלט אחד גדול.

אלי אבידר: אני חושב שצריכים לטפל בנושא הזה באמצעות דוברות חכמה מאוד שתסביר לציבור מה הצבא עושה ומה הוא לא עושה לגבי הנערים שמתגייסים, גם נושא של כמה נקודות בצה"ל עצמו.

אלי אבידר: שונאי המסלולים הללו דואגים להצית כל תקלה הכי קטנה.

אלי אבידר: צריך שיהיה מישהו שיטפל בתקלות הללו און-ליין, לשבור את תקרת הזכוכית של מחסום הסרנים ורבי הסרים.

אלי אבידר: ניתן ליצור באמצעים חכמים ושזה יגיע מלמטה.

אלי אבידר: שהמגייסים יגידו שהם רוצים להגיע לצבא שהוא אחר ממה שהם חשבו עליו.

משה טור פז: תודה רבה.

משה טור פז: נסכם את הדיון: זו ישיבה ראשונה של ועדת המשנה בכנסת זו, הדבר קרה מכל מיני סיבות קואליציוניות.

משה טור פז: אין נושא יותר ראוי להתחיל איתו מאשר נושא החייל החרדי.

משה טור פז: ראינו שיש 1,200 שמתגייסים באופן רשמי ועוד כ-500 ממוסדות לא מוכרים, זה עולה לכ- 14% מהשנתון.

משה טור פז: זה אומר שאחד משבעה בנים חרדים מתגייס לצה"ל בכל שנה.

משה טור פז: זה יותר מכלום, צריך לומר, וזה לא קורה מעצמו אלא בזכות עבודה קשה ומשמעותית של האנשים שיושבים כאן.

משה טור פז: הוועדה סבורה שצריכה להיעשות עבודה על מנת להגדיל את המספרים שהוצגו כאן.

משה טור פז: מדובר גם בחלק מחוק הגיוס הכללי שהממשלה הצביע בעדו והכנסת אמורה לאשר.

משה טור פז: אופציות ההרחבה הולכות לשלושה כיוונים.

משה טור פז: מסלול ההסדר, ישיבות דרך חיים, אני חושב שמן הראוי לבחון כאן את נושא השלוחות, לחזק את הקיים ואולי גם לפנות לישיבות הסדר ציוניות ולבחון איתן שלוחות חרדיות, אני יודע שיש לדבר הזה היתכנות מסוימת.

משה טור פז: אני חושב שזה יביא עוד בחורים חרדים לצה"ל וגם – לא פחות חשוב – ישאיר אותם חרדיים וזה דבר קריטי להמשך האמון והגדלת האמון מצד החברה החרדית.

משה טור פז: הנושא של שותפויות עם עמותות מגזר שלישי.

משה טור פז: שמחתי לשמוע על עמותות שלא הכרתי, זה יפה מאוד, זה אומר שהחברה האזרחית מתעוררת ומבינה ששילוב חרדים הוא משימה אזרחית ולא רק צבאית או ממשלתית.

משה טור פז: אנחנו רוצים לראות עוד שותפויות כאלו כי ככל שירבו כאלה כן ייטב.

משה טור פז: גם במשרד הביטחון היינו רוצים לראות עוד הגדלה של תקציבים ונפעל בנושא הזה לקראת התקציב הבא כדי לראות את התקציבים מגיעים לסיוע לחברה האזרחית, חיזוק הישיבות הקיימות ומסלולים נוספים שנדרשים.

משה טור פז: בחינה מתמדת של אופציות שילוב נוספות בצה"ל היא קריטית.

משה טור פז: ככל שאנחנו נראה עוד מסלולים ועוד התאמות לחרדים מסוגים שונים בעוד יחידות, הדבר הזה משמעותי מאוד.

משה טור פז: שמענו דברים משמעותיים על מקומו של משרד החינוך.

משה טור פז: כמו בכל משרד ממשלתי התקצוב היחסי לחרדים הוא בפיגור כי אחוז החרדים גדל והמסגרות החרדיות לא מקבלות מענה.

משה טור פז: אנחנו פונים כאן למשרד החינוך לבחון הרחבת המסגרות במסגרת המינהל לחינוך התיישבותי המיועדות לחרדים, כאשר מתוך המסגרות הללו הם מתגייסים לצה"ל.

משה טור פז: אנחנו פונים למשרד הרווחה על מנת לבחון הרחבה של המסגרות שפונות לחרדים.

משה טור פז: בשם בוועדה אני פונה לכל הגורמים בכנסת בנוגע לנושא שילוב חרדים.

משה טור פז: יש פה הסכמה כמעט מקיר לקיר באשר לצורך וליכולת, בכך שיש ציבורים שיכולים להגיע לשירות משמעותי, לתרום לביטחון המדינה ועל הדרך גם להרוויח את ביטחונם האישי והכלכלי.

משה טור פז: הוועדה מברכת על התהליכים ואנחנו נרצה להעמיק בהם בעתיד.

משה טור פז: תודה לכולם.