ועדת הכלכלה, כנסת 24, פרוטוקול מספר 177, 2022-02-08 10:30

מיכאל ביטון: שלום לכולם.

מיכאל ביטון: אנחנו ממשיכים עם משרד הבינוי והשיכון בסוגיה הכי חשובה: פתרונות לדיור בר השגה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא משתמשים בדיון הזה במושג "הורדת מחיר הדירות", כי אנשים יכולים לקנות גם ב-3 מיליון ו-5 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: זה לא מעניין אותי.

מיכאל ביטון: מעניינת אותי השאלה: האם זוג צעיר או זוג נשוי עם ילדים, שהולך לעבודה ומרוויח שכר מינימום, יכול לרכוש דירה בישראל?

מיכאל ביטון: יש מאות אלפים עם הכנסה כל כך קטנה, מדובר באנשים חרוצים שעובדים.

מיכאל ביטון: התשובה ברוב המקרים היא שלילית.

מיכאל ביטון: בדבר הזה אנחנו רוצים להתמקד.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים להתמקד במושג "דיור בר השגה" לאדם ללא בית בכלל, ולא להתעסק במושג "יוקר הדיור בישראל".

מיכאל ביטון: אני מציע שאחרים יתעסקו בזה.

מיכאל ביטון: אנחנו רוצים לייצר מאות אלפי דירות עבור מי שאין לו קורת גג.

מיכאל ביטון: הזכות לקורת גג היא זכות יסוד בחברה מודרנית, דמוקרטית, הוגנת, השואפת לצדק ולצדק חלוקתי.

מיכאל ביטון: האם מדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה שלאנשים לא תהיה קורת גג?

מיכאל ביטון: אנחנו גם שואבים את ההשראה שלנו מהיהדות כשאנחנו אומרים: "פרס לרעב לחמך ועניים מרודים תביא בית; כי תראה ערם וכסיתו ומבשרך לא תתעלם.

מיכאל ביטון: ".

מיכאל ביטון: כשאנחנו אומרים: "עניים מרודים תביא בית", אנחנו אומרים שמבחינה בסיסית אתה צריך לחלוק את מה שיש לך בבית עם אדם עני ולא להתבייש להכניס אדם עני לבית שלך.

מיכאל ביטון: קשה בעידן המודרני לפתוח את הדלת לאדם עני ושהוא ייכנס לביתך.

מיכאל ביטון: בעידן המודרני "עניים מרודים תביא בית" זה דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: עני מרוד הוא אינו אדם שלא עובד, זה אדם שעובד בשכר מינימום כשהמספרים מתנקזים לזה שהוא לא מסוגל לקחת משכנתא ללא הון עצמי.

מיכאל ביטון: לא תמיד היינו חברה כזו.

מיכאל ביטון: אנחנו הצטרפנו ל-OECD, התמ"ג והתל"ג שלנו צומח, הכלכלה שלנו היא יציבה והיא מהטובות בעולם והיא מתאוששת מהקורונה.

מיכאל ביטון: אבל כשהיינו מדינה ענייה בשנות החמישים, השישים והשבעים, היו לנו 150,000 ו-200,000 בתים בדיור הציבורי.

מיכאל ביטון: אנחנו מדינה עשירה ב-OECD עם 50,000 בתים בדיור הציבורי.

מיכאל ביטון: במצב של מחסור כלכלי ידענו להעמיד מאות אלפי יחידות דיור בדיור ציבורי, ובמצב של עושר כלכלי אנחנו בקושי מעמידים 50,000, עם עשרות אלפים בהמתנה.

מיכאל ביטון: המצב הזה הוא משברי.

מיכאל ביטון: הוא לא אחריות שר השיכון והמנכ"ל שנמצאים פה, אבל בסוף אתה נכנס לתפקיד ואתה צריך לעסוק.

מיכאל ביטון: שר השיכון, המנכ"ל, יש פתרונות.

מיכאל ביטון: אין נחישות, אין יצירתיות, אין אומץ לב.

מיכאל ביטון: לא חוזרים לבסיס.

מיכאל ביטון: אם אתם רוצים לדעת מי עשה דיור בר השגה בישראל, לכו לאריק שרון.

מיכאל ביטון: הוא מכר בעיירות הפיתוח רבע דונם, בנה 60 מטר לזוג צעיר עם שני חדרי שינה, בית צנוע, ונתן לו היתר בנייה ל-120.

מיכאל ביטון: לאחר עשר שנים, כשהזוג מתאושש ויש לו כסף, הוא מרחיב את הבית ל-120.

מיכאל ביטון: יש לו היתר בנייה מראש.

מיכאל ביטון: ידעו לעשות את זה ב-1989, האם ב-2021 אנחנו לא יודעים לעשות זאת?

מיכאל ביטון: יש רבעי דונם בכל היישובים בנגב ובגליל, לעומת זאת, יש במרכז בקושי, בעלות אפס של הקרקע.

מיכאל ביטון: תעשו זאת.

מיכאל ביטון: ולא רק רבע דונם.

מיכאל ביטון: אפשר לבנות היום בנייה רוויה, לייצר דירה של 60 – 80 מטר, להשאיר בקרקע אזור בינוי נוסף לחדר ועוד חדר, וכל התושבים קונים בית קטן של 60 – 80 מטר ויש להם בהמשך זכויות להוספת חדר או שניים.

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים על התחדשות עירונית שלא הגיעה בפריפריה.

מיכאל ביטון: יש אלפי-אלפי בניינים עם פוטנציאל להכפלה.

מיכאל ביטון: היא לא מגיעה לפריפריה כי זה לא כלכלי, כי שווי הקרקע לא מעודד את היזם.

מיכאל ביטון: כשיש לו קרקע בחינם בפריפריה, הוא בונה בתים חדשים.

מיכאל ביטון: הוא לא צריך בניינים ישנים.

מיכאל ביטון: לפעמים הפער הזה הוא ליחידת דיור כדי לעודד את היזם להיכנס לבלוק ישן ולייצר עוד יחידות דיור ולהגדיל את הבתים הקיים ולעשות ממ"ד ולהכין את זה לרעידת אדמה.

מיכאל ביטון: מדובר בכל החלומות של המדינה: גם ביטחון, גם חירום, גם תוספת יחידות.

מיכאל ביטון: את כל זה לא עושים כי יש פער.

מיכאל ביטון: שר השיכון, יש דבר מדהים.

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם אתה מכיר את זה.

מיכאל ביטון: כשאתה מוכר היום צמוד קרקע בירוחם, בדימונה או במקום אחר, אתה מסבסד את יחידת הדיור, את חצי הדונם הזה.

מיכאל ביטון: בפיתוח ובעלויות המגרש, אתה נותן 90,000 שקל ליחידה.

מיכאל ביטון: עשית טוב לבני המקום.

מיכאל ביטון: אדם שנולד וגדל בירוחם והוא בן של עולים, קיבל הזדמנות של 90,000 סבסוד.

מיכאל ביטון: אבל אם המשקיע קנה מגרש בירוחם, הוא קיבל 90,000 שקל מהמדינה על יחידת דיור צמודת קרקע.

מיכאל ביטון: אם הייתי מעמיד 90,000 שקל על יחידה בהתחדשות עירונית בפריפריה, הייתי - - - התחדשות עירונית.

מיכאל ביטון: אני מבקש מכם שלושה מודלים, שידעו לעשות כאן, ואחרים תיכף יציגו פה: צמוד קרקע על דונם, 60 מטר עם היתר בנייה עתידי ל-120 ול-140, והוא מוסיף את זה אחרי עשר שנים כשיש לו כסף.

מיכאל ביטון: אותו דבר ברווי: 60 – 80 מטר יחידת דיור, קרקע עתידית באותו מגרש לתוספת חדר או שניים, וכל הבניין מתרחב בהמשך.

מיכאל ביטון: הסבה של התחדשות עירונית בפריפריה.

מיכאל ביטון: תן לבני המקום את המענק הזה לקנות מגרש בני ביתך, אבל למה משקיע מבחוץ צריך לקבל סבסוד מגרש?

מיכאל ביטון: תסב אלפי יחידות שמכרת צמודי קרקע בסבסוד בפריפריה למשקיעים.

מיכאל ביטון: קח את הסבסוד הזה ותן אותו בהתחדשות עירונית ליזם ותתחיל התחדשות עירונית ותקבל עוד יחידות ועוד דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: האתגרים האלה הם אתגרים חשובים.

מיכאל ביטון: כמו בכל תחום, יש ייאוש ואומרים שאין סיכוי.

מיכאל ביטון: אני חושב שהשר והמנכ"ל מחויבים לנושא.

מיכאל ביטון: אני מקווה שהממשלה תאפשר להם לעבוד שנתיים-שלוש כי אי אפשר להזיז את הדברים האלה ביומיים.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, חברים, מאזן אומר לי שהפתיחה מצוינת, אבל צריך להזכיר עוד מקומות.

מאזן גנאים: הפתיחה מצוינת, אבל לא הזכרת בכלל את החברה הערבית.

מאזן גנאים: אנחנו סובלים כפליים.

מיכאל ביטון: אתה צודק.

מיכאל ביטון: ההערה שלך נכונה.

מיכאל ביטון: אתה יודע שאני משתדל להיות הגון גם כלפי החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: ולכן ההפתעה פה.

מיכאל ביטון: תודה על ההערה, אתה צודק.

מיכאל ביטון: השר יתחיל, אני מבקש לא להפריע לו.

זאב אלקין: אנחנו נתייחס.

זאב אלקין: אנחנו הכנו מצגת.

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, אני אתייחס כרגע למספר כלים שיש כרגע בעבודה כדי לייצר דיור בר השגה.

זאב אלקין: אני בכוונה לא מתייחס כאן לכלי נוסף של דיור ציבורי שבו פתחת.

זאב אלקין: זה אירוע נפרד.

זאב אלקין: היה פה דיון בוועדה, אנחנו גם תמיד שמחים לבוא לעוד דיון.

זאב אלקין: אני מבין שיהיה עוד דיון בקרוב עם שר האוצר על סוגיית הרכש.

זאב אלקין: אני שם בצד את כל נושא הדיור הציבורי.

זאב אלקין: לא בגלל שהוא לא חשוב, ואתה יודע כמה הוא חשוב לנו וכמה אנחנו משקיעים בו, אלא כיוון שהוועדה מטפלת בו בנתיב נפרד.

זאב אלקין: בנוסף אליו, ישנם כמה נתיבים לייצר דיור בר השגה: הראשון, תוכניות של דירה בהנחה, כמו: מחיר למשתכן, שהיה בתקופת משה כחלון, מחיר מופחת, שהיה בתקופת השר ליצמן שנתן מענה רק בפריפריה, כמעט בלי מרכז, וצמצם מאוד את ההיקפים שהיו בזמן מחיר למשתכן, ותוכנית חדשה-ישנה שאנחנו הפעלנו, החל מראשון בנובמבר, מחיר מטרה, שתיכף נתייחס אליה.

זאב אלקין: הרעיון של כל התוכניות האלה הוא מאוד ברור: לייצר הנחה משמעותית לזוג צעיר שרוכש דירה כדי שהיא באמת תהפוך לדירה ברת השגה.

זאב אלקין: הכלי השני הוא כלי למעשה של שכירות ארוכת טווח שנותנת כמה יתרונות לזוגות הצעירים: ראשית, ביטחון.

זאב אלקין: אתה לא צריך לנייד את עצמך כל שנה מדירה לדירה.

זאב אלקין: שנית, היא מאפשרת בתוכניות של ממשלה, אם זה חברת דירה להשכיר, לתת אחוז משמעותי של הדירות בהנחה משמעותית למי ששוכר.

זאב אלקין: כמובן אם הוא זכאי של משרד השיכון.

זאב אלקין: שלישית, זה מייצר פיקוח על עליית מחירים כי חלק מהתנאים קובעים מראש בכמה הדירה שלך יכולה להתייקר עשר שנים קדימה.

זאב אלקין: יש לך ודאות.

זאב אלקין: אתה נכנס לדירה כזו.

זאב אלקין: אם התמזל מזלך ואתה זכאי וגם זכית בהגרלה אתה מקבל גם הנחה.

זאב אלקין: גם אם לא, עדיין זה עדיף מהשוק הכללי כי זה מאפשר לך לדעת שתוכל להישאר בדירה עשר שנים, ואולי יותר, וזה גם מאפשר לך לדעת כמה זה יעלה בשנה העשירית ולא רק בשנה הראשונה, דבר שאין כמובן בשוק הפרטי.

זאב אלקין: זה פתרון לא רע לזוגות צעירים לפני שהם הולכים למסלול של הרכש.

זאב אלקין: אתה לא מתחייב.

זאב אלקין: כלומר, אם בעוד חמש-שש שנים תרצה לקנות ותמצא משהו לקנות, אתה יוצא.

זאב אלקין: אבל כן מתחייבים לך לשכירות לטווח ארוך פה.

זאב אלקין: הנושא השלישי הוא התחדשות עירונית.

זאב אלקין: אתה נגעת בו.

זאב אלקין: גם לדעתנו זה כלי משמעותי לייצר דיור בר השגה.

זאב אלקין: אגב, לא רק לזוגות צעירים אלא גם לזוגות ולמשפחות במצוקה שגרים בשכונות מצוקה.

זאב אלקין: אגב, לא רק בפריפריה.

זאב אלקין: הרי הפריפריה אצלנו היא לא רק גיאוגרפית.

זאב אלקין: יש לנו פריפריה גם בלב תל אביב, בדרום תל אביב, בשכונות בירושלים ובכל מקום.

זאב אלקין: לכן, מבחינתנו, התחדשות עירונית בכל מקום.

זאב אלקין: הרעיון הוא להיכנס לבתים ישנים, ובדרך כלל אלו שכונות של אוכלוסייה ענייה יותר, גם במרכז הארץ וגם בפריפריה.

זאב אלקין: גם במגזר המיעוטים.

זאב אלקין: גם שם נושא התחדשות העירונית הוא קריטי.

זאב אלקין: הרעיון הוא להיכנס לשם ולייצר בניינים חדשים בסטנדרטים מודרניים.

זאב אלקין: אותם זוגות מרוויחים.

זאב אלקין: הם מקבלים דירה הרבה יותר טובה, ובדרך כלל גם יותר גדולה, הם מקבלים תוספת, וגם העלות של הדירה הזו בשוק כמובן משתנה לחלוטין.

זאב אלקין: תנאי החיים הם אחרים לגמרי.

זאב אלקין: אני כבר לא מדבר על ההיבטים הנוספים כמו זה שהמבנה החדש יהיה לפי הסטנדרט החדש, עם ממ"ד ומחוזק מפני רעידות אדמה.

זאב אלקין: אלו דברים נוספים שאנחנו כמדינה מרוויחים וגם האזרחים מרוויחים.

זאב אלקין: בעינינו, התחדשות עירונית, ותיכף נרחיב מה אנחנו עושים, היא כלי משמעותי מאוד לדיור בר השגה.

זאב אלקין: לא רק צעירים אלא גם לאלו שיש להם כבר דירה, אבל הדירה הזו משקפת את הסטנדרט של מדינת ישראל בשנות החמישים ולא של שנת 2020.

זאב אלקין: הכלי הרביעי המשמעותי הוא משכנתאות מסובסדות.

זאב אלקין: לדעתי, שם צריך עוד מחשבה איך להפוך אותו ליעיל יותר מול מה שהוא היום.

זאב אלקין: תיכף נגיע לשם במצגת ונדבר.

זאב אלקין: הדבר הראשון שהבטחתי לכם זה כמובן תוכניות דירה בהנחה או תוכנית קונקרטית שיצאנו איתה החל מהראשון בנובמבר, תוכנית מחיר המטרה.

זאב אלקין: כזכור, דיברתי פעם כאן בוועדה בקצרה על זה.

זאב אלקין: המרכיבים הבסיסיים של התוכנית הזו הם: קודם כול, הנחה על רכישת הדירה של עד 20% במחיר או עד 300,000 שקל – הנמוך בין השניים.

זאב אלקין: זאת אומרת, אם 20% זה יותר מ-300,000 שקל אז זה יהיה 300,000 שקל.

זאב אלקין: אם פחות, זה יהיה 20%.

זאב אלקין: המרכיב השני והמשמעותי הוא שהשומה המקובעת לחודש דצמבר שנת 20', קרי, לפני ההתייקרות של שנת 21'.

זאב אלקין: למעשה, אדם מקבל דירה במחיר קבוע עם הצמדה, לא למדד תשומות הבנייה אלא למדד המחירים לצרכן פלוס אחוז.

זאב אלקין: זה כמובן מגן עליו מעליית מדד תשומות הבנייה.

זאב אלקין: המשמעות של הנושא השני הזה, לפי הערכות שלנו, יכול להיות עוד בין 100,000 ל-200,000 הנחה על דירה מוסווית.

זאב אלקין: בהתחשב בזה שעד שהדירה הזו תיבנה ותימכר לזכאי, העלות שלה בשוק היה יכול לעלות בעוד 100,000 – 200,000 שקל, שחוסך כאן מי שרוכש אותה.

זאב אלקין: בפועל אתה מקבל הנחה בסדר גודל של בין 400,000 ל-500,000 שקל.

אורלי לוי אבקסיס: תסביר איך ההנחה מחושבת.

זאב אלקין: עושים שומה.

זאב אלקין: זה נותן מחיר למטר בכל עיר.

אורלי לוי אבקסיס: כשאתה עושה את השומה, אתה מחשב את ערך הקרקע ואת עלות הבנייה.

אורלי לוי אבקסיס: עלות הבנייה בכל הארץ היא אותה עלות בנייה, ערך הקרקע שונה.

זאב אלקין: לא אני עושה, שמאי עושה כמה עולה דירה, מחיר למטר, בעיר מסוימת.

אורלי לוי אבקסיס: כשמחיר הקרקע מגולם בפנים, לא רק תשומות הבנייה.

זאב אלקין: בוודאי, מחיר הקרקע מגולם בפנים.

זאב אלקין: השומה הולכת לפי ערכים של חודש דצמבר 20', לא שנת 21', ועם צורת עדכון שהיא הרבה יותר שפויה מעליית המחירים שהיתה כאן.

זאב אלקין: בפועל, כשאת קונה כבר היום, את קונה לא במחיר השוק של היום אלא במחיר השוק של לפני שנה.

אורלי לוי אבקסיס: איפה זה נמצא?

אביעד פרידמן: הרווחת 11.6 רק מדצמבר הזה.

אביעד פרידמן: תיכף תראי במפה איפה זה נמצא.

מיכאל ביטון: חברים, לא אצליח לנהל את הדיון הזה.

מיכאל ביטון: תנו לשר להציג בלי הפרעות.

זאב אלקין: אלו מרכיבי ההנחה.

זאב אלקין: כשקבלן ניגש למכרז, הוא מראש מציע מחיר על הקרקע, מתוך ידיעה שהוא חייב לספק דירות לפי הכלל הזה בכמות של בין 60% ל-65%, וזו נקודה משמעותית.

זאב אלקין: בפריפריה זה 65%, במרכז הארץ זה 60% מהדירות של הפרויקט הוא חייב לתת במסגרת התוכנית הזו.

זאב אלקין: מאיפה בא הכסף?

זאב אלקין: הוא ייתן פחות על הקרקע.

זאב אלקין: לפי הערכות שונות, המדינה מוותרת פה בהפעלה של התוכנית הזו בשנים הקרובות על בין 12 ל-20 מיליארד שקל הכנסות מהקרקע לטובת מימון ההנחות האלה.

זאב אלקין: כיוון ש-20% בפריפריה זה משהו שיהיה מאוד נמוך מטבע הדברים, כי המחירים הם יותר נמוכים, זה רחוק מאוד מ-300,000 שקל, אז בפריפריה יש גם סבסוד נוסף מעל הנוסחה הזו.

אורלי לוי אבקסיס: זה מה שהיה קרוי פעם "מענקי מקום"?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: זה בנוסף.

אורלי לוי אבקסיס: בנוסף?

אורלי לוי אבקסיס: רוב מענקי המקום נעלמו עם דירה למשתכן.

זאב אלקין: לא, יש מענק מסוים של אזור עדיפות.

זאב אלקין: בנוסף אליו, במסגרת התוכנית יש מענק גם לרוכש וגם סבסוד לקבלן כי אחרת לא יהיה לו מאיפה לממן את ה-20% כי מחיר הקרקע הוא נמוך מאוד.

זאב אלקין: כשהוא קרוב לאפס הוא על אפס, קבלן גם חייב לקבל סבסוד כדי שהוא יהיה מסוגל לממן את ההנחה הזו.

זאב אלקין: לגבי פריפריה – זה היה גם קודם.

זאב אלקין: היתה החלטת ממשלה של מספרים יורדים.

זאב אלקין: כל חצי שנה זה היה יורד ב-10,000 שקל, ואנחנו עצרנו את הירידה הזו לפני ערכים ברגע שהוקמה הממשלה.

זאב אלקין: בקיץ 21' התקבלה החלטת ממשלה חדשה שהירידה הופסקה ואיפה שהיה הסבסוד, הוא נשאר בפריפריה בערכים האלה.

אורלי לוי אבקסיס: זה עבור הוויתור על 7% לדיור ציבורי?

מיכאל ביטון: אורלי, סליחה.

מיכאל ביטון: אני לא יכול עם הפינג-פונג הזה.

אורלי לוי אבקסיס: זה מוסיף לדיון, כך אנחנו יורדים לרזולוציות.

מיכאל ביטון: זה לא מוסיף.

מיכאל ביטון: אני לא יכול.

מיכאל ביטון: אם יש לך עכשיו חמש הערות כפול שמונה חברי כנסת, זה 40 הערות.

אורלי לוי אבקסיס: אחכה לזכות הדיבור.

שלמה קרעי: אדוני, היא מייצגת גם אותי.

מיכאל ביטון: בסדר.

מיכאל ביטון: מידי פעם, אבל לא בצרורות.

אורלי לוי אבקסיס: אבל זה היה עניינית.

מיכאל ביטון: אבל גם לי יש עכשיו שבע שאלות ואני מתאפק.

מיכאל ביטון: גם אני ענייני.

מיכאל ביטון: אני לא יכול.

אורלי לוי אבקסיס: מיכאל, אתה בינתיים מבזבז ארבע דקות על הערות.

אורלי לוי אבקסיס: אמרתי קודם, אחכה לזכות הדיבור שלי.

אורלי לוי אבקסיס: בסדר, ארשום את ההערות.

אורלי לוי אבקסיס: אתה רוצה להמשיך לנהל על זה דיון?

אורלי לוי אבקסיס: חבל על הזמן של השר.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: קדימה, השר.

זאב אלקין: השקף הבא עונה לשאלה איפה.

ענבר בזק: למה קריית שמונה לא מופיעה פה במפה?

אביעד פרידמן: היא כן.

אביעד פרידמן: היא פשוט לא נכנסת.

אביעד פרידמן: גם אילת לא מופיעה בו.

אביעד פרידמן: גם קריית שמונה, גם חצור.

ענבר בזק: לא.

ענבר בזק: חצור פה.

ענבר בזק: לכן שאלתי.

מיכאל ביטון: זה שקף לא טוב.

אביעד פרידמן: גם מצפה רמון לא נכנס.

אביעד פרידמן: פשוט צריך להוריד אותו עוד טיפה.

אוסאמה סעדי: סח'נין לא פה.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא על המפה.

אוסאמה סעדי: מה זה?

שלמה קרעי: השר, במקום הרבה שאלות להבהרות, אולי תיתן דוגמה אחת למחיר.

מיכאל ביטון: יש לו שקפים.

שלמה קרעי: לא, אין בשקפים.

אוסאמה סעדי: אדוני השר, כל הכבוד על המפה.

אוסאמה סעדי: עראבה על המפה, סח'נין לא.

מאזן גנאים: זה מה שהוא רוצה.

מיכאל ביטון: אתה בכלל מבית צפאפא.

מיכאל ביטון: אתה כל פעם חוזר על הדבר הזה.

זאב אלקין: זה לא אישי, אבל זה משקף את המלאי התכנוני שיש וקרקעות מדינה שיש.

זאב אלקין: זה לא מפה של מדינת ישראל.

זאב אלקין: כל נקודה כחולה כזו אומרת שבשנת 22' יהיה שם פרויקט, שימו לב.

זאב אלקין: זה לא תכנון לחמש שנים, לשלוש שנים או ארבע שנים קדימה.

אורלי לוי אבקסיס: תנו דוגמה של מחיר לפני התוכנית ומחיר אחרי, ובזה אני שותקת.

זאב אלקין: זה תלוי מה המחיר ואם את הולכת לפריפריה רחוקה יותר.

אורלי לוי אבקסיס: תן לי דוגמה בבית שאן כי אז אני יכולה להגיד לך אם זה רלוונטי או לא כי אני מכירה את המחירים שם.

מיכאל ביטון: בהמשך הם ייתנו דוגמה.

מיכאל ביטון: יכינו לך דוגמה.

מיכאל ביטון: תמשיך במצגת.

זאב אלקין: תוך כדי ישיבה ניתן דוגמאות.

זאב אלקין: קחי את מחיר השוק, לכי למחירים בשנת 20', תורידי 20% - זה יהיה המחיר בעוד כמה שנים.

זאב אלקין: מול זה תשימי התייקרות שתהיה בעוד כמה שנים ותראי את ההבדל.

זאב אלקין: לגבי מגזר – כמו שאתם רואים, יש פה לא מעט יישובים מהמגזר.

זאב אלקין: אין סח'נין כי אין פרויקט זמין בסח'נין על קרקעות מדינה שמתוכנן.

זאב אלקין: איפה שיש – יש.

זאב אלקין: יש עראבה, יש כפר קאסם, טורעאן, דיר אל-אסד, ביר אל-מכסור וכו' וכו'.

זאב אלקין: אני יכול להמשיך את הרשימה הזו.

זאב אלקין: זה נותן לכם הבנה איפה.

זאב אלקין: שימו לב.

זאב אלקין: בניגוד למה שמתפרסם בביקורת לפעמים, כי לפעמים התקשורת קצת תקועה בתוכנית הקודמת של מחיר מופחת, ושם הביקורת הזו היתה מוצדקת, אתם תראו שזה קיים גם במרכז הארץ.

זאב אלקין: זה בכמויות גדולות.

זאב אלקין: זה לא רק הפריפריה.

זאב אלקין: בסוף יש זוגות צעירים שמסיבות תעסוקה כאלו ואחרות חשוב להם לגור במרכז הארץ.

שלמה קרעי: אדוני השר, כמה דירות יש פה בתוכנית הזו?

שלמה קרעי: מה העלות התקציבית?

מיכאל ביטון: אני לא יכול כך.

מיכאל ביטון: אני לא יודע מה לעשות איתכם.

מיכאל ביטון: אני רוצה שהשר ידבר בלי שום הפרעה.

מיכאל ביטון: אתחיל להוציא חברי כנסת.

מיכאל ביטון: אני אוציא חברי כנסת.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה את זה אבל אני לא יכול.

זאב אלקין: אגיד באופן כללי כי הכמות המדויקת של הדירות נקבעת ברגע שאני מפרסם חוברת.

זאב אלקין: פרסום חוברת תלוי בעוד כל מיני התניות של כבישים ודברים כאלו.

זאב אלקין: לכן, אני לא יודע להגיד לך מספר מדויק.

זאב אלקין: אני יודע להגיד לך שההערכה כרגע היא שבשנת 2022 יהיו עשרות אלפי דירות כאלה, שהן כבר בתור ההנחה.

זאב אלקין: אולי באמצע שנה אני אדע להעריך סופית מספר מדויק כי אני אדע מה קרה בתוכניות בוותמ"ל ומה קרה במילוי התנויות תכנוניות על תוכניות שכבר אושרו, אבל בכביש מסוים אני לא יודע לשווק.

זאב אלקין: זה תלוי באיזה שלב ההתניה התכנונית.

זאב אלקין: אני לא רוצה להסתכן פה ולזרוק מספר שהוא לא אחראי.

זאב אלקין: אבל זה עשרות אלפים של יחידות דיור במשך שנה שייצאו לשיווק.

זאב אלקין: אמרתי את העלות.

זאב אלקין: יש קצת ויכוחים באוצר, בין הערכה שמרנית יותר ופחות שמרנית, אבל זה בין 12 ל-20 מיליארד שקל, לא בשנה אחת, לכמה שנים הקרובות, של ויתור על הכנסות המדינה.

זאב אלקין: העלות התקציבית של הסבסודים בפריפריה זה מאות אלפי מיליונים בשנה, אם אני זוכר נכון את המספר.

זאב אלקין: זה לגבי דירות בהנחה, תוכנית מחיר מטרה.

זאב אלקין: כל השיווקים באדמות מדינה מהראשון בנובמבר הם כאלה, אין משהו אחר, חוץ מאזורי יוקרה.

זאב אלקין: מי שקונה דירה בצפון תל אביב לא צריך הנחה ממני.

זאב אלקין: אני מעדיף להשקיע את הכסף הזה במקום אחר.

זאב אלקין: זה לא יעזור לו.

זאב אלקין: זו היתה אחת הביקורות על מחיר למשתכן בזמנו, שהמדינה שמה הנחות מטורפות בגובה של כמעט מיליון בכל מיני אזורי יוקרה.

זאב אלקין: בפועל יש אנשים פרטניים שהרוויחו מזה אבל זה מיותר מבחינת ניהול השקעות.

שלמה קרעי: טוב שלומדים מטעויות עבר.

נירה שפק: משהו כמו ה-750 שקל שניתנו בקורונה לכולם.

שלמה קרעי: לפחות נתנו משהו, לא נתנו לאנשים למות.

אורלי לוי אבקסיס: גם כסף לילדים הוא אוניברסלי, גם קצבת זקנה וקצבת נכות הן אוניברסליות.

שלמה קרעי: תבטלי קצבת ילדים וקצבת זקנה ואז תבואי לדבר.

זאב אלקין: מעכשיו אני לא עונה להערות ביניים, היושב-ראש אוסר עליי.

זאב אלקין: אני רץ עם המצגת, אחר כך נענה.

זאב אלקין: הכלי השני שהזכרתי הוא דיור להשכרה לטווח ארוך לפי הכללים שתיארתי כאן.

זאב אלקין: קודם כול, באמצעות חברה ממשלתית דירה להשכיר.

זאב אלקין: גם כאן אתם רואים מה קרה כאן.

זאב אלקין: אם החברה הממשלתית הזו, מהרגע שהוקמה ב-2013 שיווקה בדרך כלל בין 1,000 ל-1,200 יחידות דיור בשנה באדמות מדינה, השיא ב-2019 היה 3,000, וב-2020 הוא ירד ל-1,000.

זאב אלקין: בשנת 21', וזה כבר נתון סופי כי גמרנו את השנה, חברת דירה להשכיר שיווקה כ-6,500 יחידות דיור בשנה אחת.

זאב אלקין: בפועל, זה חצי שנה.

זאב אלקין: זה פחות או יותר מהקמת הממשלה ועד סוף השנה.

זאב אלקין: 6,500 זה שווה ערך למה שקרה בכמה שנים לפני זה במצטבר.

זאב אלקין: התכנון והיעד ששמנו לחברה הזו לשנת 22' הוא 10,000 יחידות דיור לשנת 22'.

זאב אלקין: חלקן במסגרת התחייבויות שיש כבר מראש למדינה בגלל הוותמ"לים, כי היתה שם התחייבות לדירות להשכרה לטווח ארוך, וחלקן במסגרת ההחלטות של רמ"י להקצות חלק מהקרקעות לטובת שיווקים של דירה להשכיר.

זאב אלקין: זה כלי שיש לו ביקוש מצוין.

זאב אלקין: אנחנו רואים כל פרויקט חדש שנכנס עכשיו.

זאב אלקין: יש כבר פרויקטים שנבנו ועוברים לשימוש.

זאב אלקין: יש לזה ביקוש גדול.

זאב אלקין: גם לדירות להשכרה בהנחה וגם לדירות להשכרה בשוק החופשי בגלל הביטחון שתיארתי קודם.

זאב אלקין: בעינינו, זה שינוי פרדיגמה ושינוי מודל במדינת ישראל, שאפשר קודם לגור בשכירות, אבל שכירות מוגנת כזו ואחר כך לצאת לרכש דירה.

זאב אלקין: בנוסף לפעילות של דירה להשכיר, כמו שאתם יודעים, אתם עשיתם את זה, אנחנו הבאנו הצעה לפה ואתם ככנסת העברתם ואישרתם אותה, עשינו רפורמה בחוק ההסדרים לקידום שוק שכירות מוסדית ארוכת טווח.

זאב אלקין: לעודד באמצעות מיסוי גורמים שונים ללכת לפרויקטים של השכרה לטווח ארוך עם אותם תנאים שתיארתי כאן של ביטחון להרבה שנים, וגם מגבלת העלאת שכר דירה.

זאב אלקין: מהכלי הזה, בנוסף לפעילות של דירה להשכיר, אין לנו ספק, אנחנו כבר רואים את תגובת השוק, ייווצרו עוד לא מעט פרויקטים של השכרה לטווח ארוך.

זאב אלקין: כלומר, עוד כמה שנים נהיה במציאות אחרת בתחום הזה של יכולת של דיור להשכרה לטווח ארוך במדינת ישראל.

זאב אלקין: ושוב, זה קורה גם במרכז הארץ וגם בפריפריה.

אביעד פרידמן: וגם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: תחום שלישי שדיברנו עליו זה התחדשות עירונית.

זאב אלקין: קודם מרכז הארץ, אחר כך בפריפריה.

זאב אלקין: אני מתעקש.

זאב אלקין: גם במרכז הארץ בדרך כלל התחדשות עירונית, אם זה לא אזור יוקרה, זה קודם כול דיור בר השגה למשפחות עניות שגרות באותן שכונות מצוקה, שהן אלה שדורשות התחדשות עירונית.

זאב אלקין: מה הצעדים שאנחנו עושים כאן?

זאב אלקין: קודם כול, עשינו משהו חדשני שלא היה.

זאב אלקין: אנחנו עושים כמו הסכמי גג, הסכמי מסגרת, עם רשויות מקומיות בהן יש פוטנציאל הכי גדול להתחדשות עירונית.

זאב אלקין: הכול כבר מוכן ותוכנן, והכול יכול לצאת לדרך באמצעות היתרים כבר עכשיו, וזה מעוכב על ידי רשות.

זאב אלקין: אני מבין את ראש הרשות, היית ראש רשות.

זאב אלקין: ראש הרשות אומר: אם אשחרר עכשיו את כל המסה הזו, מי ישלם לי?

זאב אלקין: בהסכם גג על בנייה חדשה, המדינה משקיעה במבני ציבור, בתשתיות, בכבישים, בתשתיות מים וביוב, ובכל מה שצריך.

זאב אלקין: בהתחדשות עירונית הכול נופל עליי.

זאב אלקין: אני מגדיל את כמות התושבים, אני מרים פה את כל האזור, איך אני משלם אחר כך את כל ההוצאות שלי כרשות?

זאב אלקין: לכן, אנחנו שמנו 440 מיליון שקל להסכמי מסגרת עם 12 רשויות מקומיות בהן הפוטנציאל הוא הכי גבוה.

זאב אלקין: הן גם מתחייבות לעמוד ברף מהיר כבר במסגרת השנה הראשונה מבחינת כמות היתרים.

זאב אלקין: הכסף מגיע פר היתר.

זאב אלקין: אם חתמת הסכם ולא הבאת היתרים, לא תקבל.

זאב אלקין: ואם לא הבאת למינימום מסוים, אתה גם תעוף מהתוכנית.

זאב אלקין: מבחינה זו, זה מאוד מאוד קפדני על ראשי רשויות לספק היתרים ולא לחכות.

זאב אלקין: כמובן שזה יעודד משמעותית את ההתקדמות ואת הקצב של ההתחדשות העירונית באותם מקומות בהם יש פוטנציאל.

זאב אלקין: הדבר השני שעשינו, והוא בעיקר לפריפריה ביניים, לא פריפריה עמוקה, הוא לשפר את הפתרון של קרקע משלימה.

זאב אלקין: הרי משתמשים בפתרון הזה.

זאב אלקין: כשהפרויקט לא כלכלי מעצמו, המדינה אומרת:

זאב אלקין: אני מוכנה לתת חלק משיווק של בנייה חדשה כחלק מעלות הפרויקט כדי שיהיה שווה לקבלן לעשות התחדשות.

מיכאל ביטון: האם זה יצא לדרך?

מיכאל ביטון: זה היה תקוע הרבה שנים.

זאב אלקין: הכלי קיים.

מיכאל ביטון: לא בוצע.

זאב אלקין: לא בוצע כי בירוקרטית זה מאוד קשה לתזמן את אותו יזם גם בהתחדשות עירונית וגם על בנייה חדשה באותו מקום, באותו זמן.

זאב אלקין: לכן, התוצאה היתה שהמדינה פשוט השהתה שיווקים שלה כי הם חיכו שפרויקט של התחדשות עירונית יבשיל.

זאב אלקין: אנחנו החלטנו לשנות זאת והשנה הפעלנו פיילוט בחמישה מקומות בהם זה היה הכי רלוונטי.

זאב אלקין: כסף, לא קרקע, לא דירות.

זאב אלקין: המדינה פשוט משווקת את הדירות ואת כל מה שיש לה כבר עכשיו.

זאב אלקין: היא שמה בצד כסף.

זאב אלקין: ברגע שפרויקט של התחדשות עירונית מוכן, מוסיפים לו את התקציב הזה שנוצר כתוצאה מהקרקע.

זאב אלקין: הוא מחכה לו.

זאב אלקין: ואז אני לא צריך לחכות עם השיווקים, אני מספק את הדירות כבר עכשיו.

זאב אלקין: ליזם שנכנס להתחדשות עירונית זה הרבה יותר נוח.

זאב אלקין: הוא לא צריך להתעסק עם עוד דירות שהוא צריך לבנות ולמכור, הוא נכנס נטו לפרויקט שלו ומקבל השלמה מהמדינה כדי לפתור את בעיית הכלכליות.

זאב אלקין: דבר נוסף, יעדים.

זאב אלקין: אתם רואים שאנחנו עושים פריצת דרך משמעותית בתכנון בהתחדשות עירונית.

זאב אלקין: היעד לשנת 22' הוא 35,000 יחידות דיור בתכנון, ו-20,000 יחידות דיור בהיתרי בנייה בכל הארץ בהתחדשות עירונית.

זאב אלקין: בכלל, אנחנו מעריכים שפוטנציאל של התחדשות עירונית זה לספק כ-25% מכלל הדירות החדשות במדינת ישראל.

זאב אלקין: רק התוספת, רק הנטו.

שלמה קרעי: התוספת, ה-35,000 זה הדלתא.

זאב אלקין: לא, 35,000 זה תכנון.

שלמה קרעי: מה זה "תכנון"?

שלמה קרעי: זה כולל את הדירות הקיימות שאתה מוציא?

אביעד פרידמן: זה מה שנקרא מצב יוצא.

זאב אלקין: במקום הישן.

שלמה קרעי: זה כולל את הישן.

שלמה קרעי: מה הדלתא?

זאב אלקין: זה תלוי לאיזה מתכונת אתה הולך, אם זה פינוי-בינוי, מה המכפלה וכו'.

זאב אלקין: בגדול, המשימה ששמנו לעצמנו היא להגיע לכך שאם אתה סופר רק דירות של הדלתא, 25% מהדירות החדשות במדינת ישראל ייווצרו במסלול הזה.

זאב אלקין: זה לא יקרה מיידית כי צריך לקדם תכנון באופן משמעותי, שלא קודם עד עכשיו.

זאב אלקין: צריך לעודד רשויות לעשות את זה.

שלמה קרעי: המספרים לא מסתדרים.

שלמה קרעי: אמרת עשרות אלפי דירות בתוכניות חדשות, ופה 35,000 דירות, כולל דירות ישנות.

זאב אלקין: לא, זה רק תכנון של שנה אחת.

מיכאל ביטון: זה התחדשות עירונית בלבד.

שלמה קרעי: הוא אמר שהפרויקטים האלו יהוו 25% מהדירות החדשות שייבנו.

שלמה קרעי: במספרים זה נראה לי קצת לא מסתדר.

אביעד פרידמן: הן לא יהיו 25% ב-2022 כי אנחנו בכלל בלי תכנון.

אביעד פרידמן: עכשיו אנחנו מתכננים את הדברים האלה.

זאב אלקין: אתה כרגע מאוד מפגר בלוחות הזמנים של התחדשות עירונית.

זאב אלקין: זה כלי שהוא רק מתחיל.

זאב אלקין: יש מקומות שזה כבר עובד.

זאב אלקין: למשל, רוב הדירות החדשות נוצרות בתל אביב דרך התחדשות עירונית כי אין דרך אחרת.

זאב אלקין: כמובן שככל שאתה מתרחק כך זה יותר מורכב כלכלית.

זאב אלקין: השקף הבא: התחדשות עירונית בפריפריה.

זאב אלקין: פה זה משהו חדש שלא היה.

זאב אלקין: בפריפריה עמוקה במיוחד, אפילו קרקע משלימה לא היתה עוזרת, ולכן לא היו בכלל מקדמים אפילו תוכניות להתחדשות עירונית, חוץ מכמה ראשי ערים משוגעים שאמרו: למרות הכול, אנחנו עדיין מקדמים תוכנית למרות שאנחנו יודעים שזה כרגע לא כלכלי.

זאב אלקין: לשיטתנו, זה היה לא נכון.

זאב אלקין: אין סיבה שתושב בשכונת מצוקה בקריית שמונה לא יוכל לקבל דירה חדשה בתנאים מודרניים ותושב בשכונת מצוקה בבת ים ובחולון, כי התמזל מזלו ושכונת המצוקה הזו היא במרכז הארץ ועלות הקרקע הגבוה, כן יקבל.

זאב אלקין: לכן, שכנענו את משרד האוצר.

זאב אלקין: הכנסת מאוד עזרה לנו פה.

זאב אלקין: במסגרת חקיקת חוק ההסדרים היא נתנה את הדחיפה הראשונה לקחת חלק מהתקציב לשם.

זאב אלקין: אחר כך הלכנו לשר האוצר ושכנענו אותו להוסיף, ואחר כך הלכנו למשרד הביטחון ואמרנו לו: אתה הולך לשים ממ"דים בקו העימות בצפון, למה לשים ממ"ד בדירה ישנה?

זאב אלקין: ביחד נחבר את כל הכסף, ובמקום דירה ישנה נבנה דירה חדשה כבר עם ממ"ד וכבר מחוזקת לרעידת אדמה והכול.

זאב אלקין: התפיסה שלנו עכשיו היא לרכז את כל המאמצים האלה.

זאב אלקין: לכן, אנחנו יוצאים השנה עם תוכנית ראשונית של פיילוט כזה של התחדשות עירונית בפריפריה בסבסוד המדינה במקומות שיש.

זאב אלקין: יש פרויקט בקריית שמונה.

זאב אלקין: עשיתי שם ביקור בשבוע שעבר.

זאב אלקין: ממש מתחילים לקדם אותו.

זאב אלקין: היו מספיק חכמים לקדם אותו תכנונית גם כשחשבו שאין סיכוי.

זאב אלקין: מתחילים בשלומי.

מיכאל ביטון: שר הביטחון קידם תכנון.

מיכאל ביטון: אבל אמרנו: למה לעשות ממ"ד אם לא מבססים רעידת אדמה, מעלית, וכל מה שצריך?

מיכאל ביטון: החיבור הזה בין ביטחון לשיכון היה חובת היום, וזה טוב.

זאב אלקין: נכון.

זאב אלקין: אני מאוד שמח שאנחנו מייצרים אותו.

מיכאל ביטון: יגיעו גם כל שנה מאות מיליונים לממ"דים.

מיכאל ביטון: אם לא ימנפו את זה להתחדשות עירונית אז יהיו בתים ישנים עם ממ"ד.

זאב אלקין: זה יהיה חבל.

זאב אלקין: אנחנו ראינו מציאות שבה המדינה משקיעה בממ"ד, בחיזוק מפני רעידות אדמה, שיקום שכונות וטיפול חיצוני בבניין ובתשתיות, וכל זאת במקום לקחת את כל הכסף הזה בפעם אחת ולהוסיף עליו עוד כסף כי זה עולה יותר יקר, ולייצר בניין חדש עם סטנדרט חדש, שמחוזק מפני רעידות אדמה, עם ממ"ד, וגם תוספת יחידות חדשות.

מיכאל ביטון: אדוני השר, יש פה הרבה חברי כנסת ואנשי שטח.

מיכאל ביטון: הזמן שלך קצר.

מיכאל ביטון: אני רוצה שתספיק לשמוע כמה שיותר.

זאב אלקין: אני רץ.

זאב אלקין: השקף הבא: משכנתאות.

זאב אלקין: כידוע, משרד השיכון מאפשר לציבור לקבל משכנתא מסובסדת.

זאב אלקין: הסבסוד הוא לא כזה גבוה.

זאב אלקין: זה בדרך כלל חצי אחוז הנחה מריבית ממוצעת.

זאב אלקין: בדרך כלל, כ-12,000 משפחות משתמשות בכלי הזה.

זאב אלקין: שווי ההטבה תלוי לפי ניקוד.

זאב אלקין: הוא בין קצת יותר מ-50,000 שקל ל - 161,000 שקל.

זאב אלקין: למשרתי כוחות הביטחון יש עוד תוספת – עד 72% מהסכום הזה.

שלמה קרעי: הסיפור של המשכנתאות הוא קשקוש בלבוש, כי הבנקים גוזרים קופון כפול.

מיכאל ביטון: ברור.

מיכאל ביטון: השר אמר שהכלי הזה הוא לא כזה משהו.

אורלי לוי אבקסיס: למה?

אורלי לוי אבקסיס: בעבר היו בו 6 מיליארד למשכנתאות מכוונות לאוכלוסיות מוחלשות, והזכאים שם היו הרבה יותר גדולים.

אורלי לוי אבקסיס: עכשיו זה קהל שבוי.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו מדברים על אלמנות, עולים חדשים אתיופים.

אורלי לוי אבקסיס: הקהל הוא עדיין מאוד מאוד מצומצם.

אורלי לוי אבקסיס: עדיין בשנים האחרונות היה עודף בתקציב כי הם לא יכלו לממש.

אורלי לוי אבקסיס: אתם החזרתם תקציב לאוצר מהסעיף הזה.

אביעד פרידמן: לא אנחנו החזרנו.

מיכאל ביטון: אתה לא מגיב.

אורלי לוי אבקסיס: משרד השיכון.

מיכאל ביטון: אורלי, קריאה ראשונה.

אורלי לוי אבקסיס: מיכאל, די.

אורלי לוי אבקסיס: אני רואה שאתה רגיש אליי יותר מאשר לאחרים.

מיכאל ביטון: לא רגיש.

מיכאל ביטון: אני אפילו אוהב אותך.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך.

אורלי לוי אבקסיס: אגב, החלפתי דברים עם המנכ"ל.

אורלי לוי אבקסיס: יש לנו שם סיפור.

מיכאל ביטון: אורלי, קריאה שנייה.

אורלי לוי אבקסיס: יאללה ביי.

אורלי לוי אבקסיס: מיכאל, כל פעם שמאתגרים - - -

מיכאל ביטון: את לא יכולה להשתלט על דיון.

אביעד פרידמן: אורלי, הכנו לך תשובה לבית שאן.

אביעד פרידמן: את לא הולכת.

אורלי לוי אבקסיס: אשמח שתשלח לי.

מיכאל ביטון: לא עכשיו, בבקשה.

אורלי לוי אבקסיס: הוא רוצה את התמונה שמוציאים אותי.

אורלי לוי אבקסיס: האם אנחנו לא מכירים את זה?

אורלי לוי אבקסיס: לא למדת, מיכאל.

מיכאל ביטון: אני לא יכול ללמוד כשבכל דיון את לא מתאפקת.

מיכאל ביטון: את לא יכולה להשתלט על דיון.

אורלי לוי אבקסיס: - - - אתה הפכת להיות המרצה של ה - - -

מיכאל ביטון: השר, אנא סיים את ההצגה.

זאב אלקין: דבר נוסף הוא שורה של החלטות שתומכות בפרויקטים שונים בדיור בר השגה שהתקבלו במועצת רמ"י.

זאב אלקין: כמובן ההחלטה הכי בסיסית על מחיר מטרה.

זאב אלקין: זה כבר ברור וכבר ציינו זאת.

זאב אלקין: החלת תוכנית מחיר מטרה על צמודי קרקע בפריפריה.

זאב אלקין: בעיניי זה קריטי לאפשר לזוגות צעירים במקום לזוז למרכז הארץ כן לקנות במחיר סביר גם בית צמוד קרקע או כמעט צמוד קרקע בפריפריה כדי להישאר בפריפריה.

זאב אלקין: זה שינוי מאוד משמעותי.

זאב אלקין: היה עליו ויכוח לא פשוט עם משרד האוצר.

זאב אלקין: בסוף שכנענו וזה אושר.

זאב אלקין: מתן עדיפות למשרתי מילואים ופעילים חסרי דיור בהקצאת מגרשים במסגרת מכרזי הרשמה והגרלה.

זאב אלקין: בעינינו זו גם החלטה נכונה וחשובה.

זאב אלקין: החלת עקרונות של מחיר המטרה בפטור ממכרז למינהלת המגורים של צה"ל באזורי פריפריה.

זאב אלקין: אני מעוניין לדחוף את קציני צה"ל, שמחפשים פרויקטים למגורים, דווקא לכיוון הפריפריה.

זאב אלקין: הם העירו בצדק שמי שהלך דרך מינהלת צה"ל לא קיבל הטבות של מחיר המטרה כי אמרו לו: אם אתה פה, אז אתה לא פה.

זאב אלקין: לא ראיתי בזה שום היגיון.

זאב אלקין: לכן, אפשרנו גם לקציני צה"ל שהולכים לפריפריה ליהנות גם מזה שהם הולכים במרוכז וגם מהטבות של מחיר המטרה.

זאב אלקין: זה מייד עודד לא מעט פרויקטים עכשיו בפריפריה לשכונות של מגורי קבע של קציני צה"ל.

זאב אלקין: כולם מרוויחים פה משני צדדים.

זאב אלקין: והגדלת אחוז של בני מקום במכרזים בפריפריה.

זאב אלקין: בעיניי, גם זו החלטה מאוד משמעותי.

זאב אלקין: השקף האחרון הוא לחבר הכנסת גנאים כדי שהוא לא יגיד שלא דיברנו במכוון על חברת המיעוטים.

מאזן גנאים: אני מחכה לזה.

החרדים בתוך המיעוטים?

זאב אלקין: לא.

זאב אלקין: כרגע אני מדבר על מה שנקרא רשמית: מגזר המיעוטים.

זאב אלקין: על החרדים היה פה דיון שלם.

זאב אלקין: אין לי מה לתרום אחרי דיון של שעתיים.

צריך להיות משהו גם בדיון הזה וגם בפתרונות האלה.

זאב אלקין: כל מה שהוצג בדיון הקודם הוא חלק מהפתרונות האלה.

מיכאל ביטון: יעקב אשר, יש רציפות הדיון.

זאב אלקין: גם כך חיכיתי 45 דקות על חשבון הדיון הזה.

זאב אלקין: הדיון על החרדים היה כל כך תוסס ומרתק שלקחתם זמן.

חבל שלא היית.

זאב אלקין: אני בא לאן שמזמינים אותי.

זאב אלקין: לגבי המיעוטים – כפי שראיתם במפה, אתם כמובן חלק משמעותי ממחיר מטרה.

זאב אלקין: לגבי בני מקום ביישובי מיעוטים – עברה החלטה במועצת רמ"י על הקצאת קרקע ביישובים עד 30,000 תושבים לבני מקום עד 75%, ובאזור הצפון, בפריפריה ממש, במקרים חריגים, אפילו עד 100%.

זאב אלקין: אני מאמין בזה.

זאב אלקין: אני חושב שהיעדר הקצאה כזו תקע המון פרויקטים ביישובי מיעוטים כי לא הוציאו אותם.

זאב אלקין: זו חברה הרבה פחות ניידת, ולכן אין שום בעיה לאפשר בני למקום להישאר במקום שהם גדלו.

זאב אלקין: אין פה שום פגיעה בשוויון, אלא כל אחד יכול לרכוש בתוך העיר, הכפר, היישוב שלו.

הם חייבים לגור במקום לתקופה מסוימת בכזה דבר?

מיכאל ביטון: קשה לבדוק שאדם גר.

זאב אלקין: במחיר מטרה אתה לא יכול למכור חמש שנים.

נירה שפק: אגלה לך סוד.

נירה שפק: לא קשה לבדוק.

נירה שפק: יש בזה כבר תעשייה.

נירה שפק: אנשים באים פעמיים בחודש, פותחים את המים ומדליקים את החשמל והולכים.

נירה שפק: יתרה מזאת, הם משלמים לאנשים כדי שיפעילו את המונים.

נירה שפק: יש כאלה שלוקחים, אנחנו מכירים את זה.

מיכאל ביטון: זה בית ריק.

זאב אלקין: זה משהו אחר, זה מי שמחפש הטבות מס או להשקעה.

נירה שפק: נכון, אנחנו מכירים את זה.

זאב אלקין: בתנאים של מחיר המטרה מותר להשכיר, אסור למכור.

זאב אלקין: זו שאלה שדווקא מאוד עניינה אותי.

זאב אלקין: מבדיקה שעשינו קיבלנו נתון די מפתיע בינתיים.

אביעד פרידמן: נציג בנפרד את כל הנתונים האלה.

אביעד פרידמן: יושב-ראש הוועדה ביקש.

מיכאל ביטון: הזמן שלנו מוגבל.

זאב אלקין: אני מסיים עם בני המיעוטים.

זאב אלקין: דבר נוסף, החזרנו את ההנחה המשמעותית מאוד של 90% על הפיתוח והמגרש של משרתי כוחות הביטחון מקרב בני מיעוטים.

זאב אלקין: זו החלטה שהיתה תקועה כי לא היה תקציב מדינה שנתיים.

זאב אלקין: למעשה, היא עיכבה את כל המכרזים בקרב בני המיעוטים.

זאב אלקין: העברנו אותה והיא עכשיו בתוקף.

זאב אלקין: כמו כן, עידוד בנייה רוויה ביישובי מיעוטים.

זאב אלקין: אנחנו חושבים שזה מאוד נכון בהסתכלות לטווח ארוך.

זאב אלקין: יש החלטה מיוחדת שמעודדת בנייה רוויה.

זאב אלקין: עד כאן.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: חברת הכנסת ענבר בזק, בבקשה.

ענבר בזק: קודם כול, תודה רבה על הסקירה המאוד מקיפה.

ענבר בזק: כמה שאלות: ראשית, האם נעשה משהו במחירי הקרקעות?

ענבר בזק: אי אפשר להתעלם מזה שהתרומה של המדינה ליוקר המחיה קשור למחירי הקרקעות, שמאוד מאוד עלו.

ענבר בזק: יש לי פה שתי דוגמאות: היישוב בת חפר, זה לא פריפריה עמוקה אבל זה בהחלט לא מרכז הארץ, מדובר בעלייה של 50% מחירי קרקע בשנה.

ענבר בזק: לפני 11 שנה נכנסתי לגור ביישוב יובלים.

ענבר בזק: זה לגמרי פריפריה.

ענבר בזק: מדובר בעלייה של 300% במחירי הקרקע ב-11 שנים.

ענבר בזק: היתה לי פגישה עם השר על זה והצגתי גם באופן אישי.

ענבר בזק: אני רוצה להציע לחשוב על כל מיני חלופות.

ענבר בזק: לעשות הפרדה בין מחירי הקרקע למחירי הבנייה ולבחון האם זכאים זוגות צעירים ואנשים שזה הבית הראשון שלהם לשלם על הקרקע בחכירה בתשלומים לאורך שנים ולא לשים את הסכום המרכזי במכה, או לשלם על הקרקע בעת המכירה ולא בעת הקנייה.

ענבר בזק: זו עוד אפשרות מעניינית שהגיעה אליי.

ענבר בזק: כך אנחנו עוצרים את המגמה של משקיעי הנדל"ן שהולכים לאותם מקומות.

ענבר בזק: בעיניי, הקרקע היא אחד החסמים הכי גדולים היום.

ענבר בזק: אני קניתי בית לפני 11 שנה ביישוב שלי בפריפריה.

ענבר בזק: הוא עלה לי 970,000 שקל.

ענבר בזק: היום רק הקרקע עבור בית באותו יישוב, באותו גדול, עולה 1.200 מיליון, לפני שבנינו מטר.

ענבר בזק: זו בעיה שמאוד מקשה.

ענבר בזק: יש פה כן אחריות של המדינה ויכולת להשפיע.

שלמה קרעי: זה לא 300%, זה אולי 1,000%.

ענבר בזק: אמרתי את מחיר הבית כולו.

ענבר בזק: אני לא זוכרת את מחיר הקרקע.

ענבר בזק: אני בניתי במיליון והיום לבנות עולה 2.5 מיליון, פחות או יותר, כשמתוך זה הקרקע היא 1.2 מיליון.

ענבר בזק: עשיתי הערכה, זה בערך 300%.

שלמה קרעי: להערכתי, מחיר הקרקע עלה ב-1,000%.

שלמה קרעי: בערך 100,000 שקל היה מגולמים לך בתוך המיליון הזה.

ענבר בזק: לא.

ענבר בזק: הקרקע עלתה סביב 280 - 300.

ענבר בזק: עשיתי את החישוב.

300 זה גם מספיק.

ענבר בזק: אני רוצה להתייחס ליישובי מיעוטים עד 30,000 תושבים.

ענבר בזק: אמרת שיש תעדוף בני מקום של 75% והנחות לכוחות הביטחון, וזה מצוין.

ענבר בזק: למה זה קיים רק ביישובי מיעוטים?

ענבר בזק: למה בחברה היהודית אין אותן הטבות?

ענבר בזק: היום במרחב הכפרי אין אפשרות לתת תעדוף לבני המקום, ובטח שאין הנחות לחיילים משוחררים.

אביעד פרידמן: יש.

אביעד פרידמן: לפי הכללים החדשים באזורי העדיפות הגבוהים עד - - -

ענבר בזק: יש 50%?

ענבר בזק: אה, לא הכרתי את זה.

ענבר בזק: תודה.

זאב אלקין: אבל המספרים שונים ואסביר לך למה.

ענבר בזק: גם אין הטבות לחיילים משוחררים כי כולם חיילים משוחררים פחות או יותר.

אביעד פרידמן: ארשום לך את התשובות כי יש.

אביעד פרידמן: יש הטבות.

ענבר בזק: אשמח.

מיכאל ביטון: תרשום תשובות.

מיכאל ביטון: בסוף תגידו הכול קצר ולעניין.

ענבר בזק: אני מברכת על התוכנית של התחדשות עירונית.

ענבר בזק: הופתעתי פה לטובה לשמוע שדיברתם גם על קריית שמונה כי רק לפני שבוע ראיינו אותי ברדיו ואמרו לי שאין התחדשות עירונית לקריית שמונה.

מיכאל ביטון: עכשיו זה מתחיל.

ענבר בזק: מצוין.

ענבר בזק: אני רוצה לעודד את ההתחדשות העירונית בפריפריה ובאמת לחזק ולומר שלרשויות בפריפריה הבאמת רחוקה ועמוקה אין משאבים ויכולת.

ענבר בזק: ביקרתי ופגשתי אנשים שצריכים עכשיו לפנות את הדירות שלהם, שחלקן פרטיות וחלקן בבעלות המדינה.

ענבר בזק: אין לרשויות האלה יכולת אפילו לא לשכן אותם בשכירות בתקופה הזו.

ענבר בזק: אנשים גרים בבתים ממש מסוכנים.

ענבר בזק: אני מוצאת שהמדינה ממש צריכה לשים את הפוקוס על היישובים האלה, על הפריפריה ועל הרשויות החלשות.

מיכאל ביטון: זה דיון אחר.

מיכאל ביטון: בסוף הוטל על המשרד לדאוג שהבתים שעומדים לקרוס לא יקרסו ושיהיו לאנשים פתרונות.

מיכאל ביטון: לא תמיד גיבו אותו בתקציבים.

מיכאל ביטון: אנחנו נדרש למבנים המסוכנים בוועדה.

ענבר בזק: המדינה חייבת לפעול כיוון שליזמים אין אינסנטיב להתחדשות עירונית בפריפריה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: עו"ד שרגא בירן, יו"ר המכון לרפורמות מבניות, בבקשה.

מיכאל ביטון: אדוני, ראית מה עובר עליי פה בדיבור וזמנים.

מיכאל ביטון: אתה עוסק בזה שלושים שנה ויש לך מודלים.

מיכאל ביטון: בכל זאת נסה לקצר, בבקשה, כדי שנספיק את כל דוברים.

אורי מקלב: אדוני, אתה יכול לשבת.

אורי מקלב: אתה רגיל לבית המשפט.

שרגא בירן: קמתי כי רציתי לראות את פניו של השר אלקין.

זאב אלקין: תאמין לי שהוא גם ראה אותי כשנפגשנו.

זאב אלקין: היתה לנו פגישה מרתקת עם הרבה רעיונות.

שרגא בירן: היתה לי פגישה מרתקת עם השר אלקין.

שרגא בירן: יצאתי משם מאושר כי הוא דיבר שם דברים שמצופים משר שנבחר כדי לעשות באמת שינויים בבעייתיות של הדיור בהישג יד.

שרגא בירן: יש 700,000 משפחות חסרות הדיור במדינת ישראל, בכל העדות ובכל המגזרים של מדינת ישראל.

שרגא בירן: הוא הקים ועדה של שני אנשים יחד איתי.

שרגא בירן: אנחנו בדקנו את הנושא הזה.

שרגא בירן: מתברר שיש כאן בעיה.

שרגא בירן: אני רוצה לצטט את דבריו של אלקי.

שרגא בירן: שאלתי אותו אם הוא עומד מאחוריהם.

שרגא בירן: ציטוט מדברי השר אלקין: שוק הדיור הוא שוק מדומה.

שרגא בירן: המדינה מחזיקה בכלים העיקריים בתוך השוק, החל מתכנון, דרך שיווק קרקעות ועד לידיים עובדות.

שרגא בירן: המדינה מרוויחה ממחסור בדיור כי תוצאתו עלייה במחירי הקרקעות, ממנו המדינה מרוויחה כלכלית, אך היא מפסידה דברים אחרים.

שרגא בירן: המדינה צריכה במצב כזה לקחת אחריות ולהגיד שהיא לא תרוויח את הכסף שהיא היתה יכולה להרוויח מהקרקע אלא לסייע לרוכשי הדירות.

שרגא בירן: ההסתייגות היחידה שלי היא לנושא סיוע לרוכשי הדירות.

שרגא בירן: יש לנו חוק של רשות מקרקעי ישראל, שאתה היושב-ראש שלה.

שרגא בירן: החוק הזה אומר: תפקידי הרשות: הקצאת קרקעות למטרות מגורים, דיור בהישג יד, דיור ציבורי, וכן הלאה.

שרגא בירן: כלומר, החוק מחייב את הממשל במדינת ישראל לטפל בנושא המגורים, מטרות מגורים, דיור בהישג יד ודיור ציבור.

שרגא בירן: אנחנו מדברים כאן על מה שקורה כרגע בפועל.

שרגא בירן: אני מציג בפניכם את הדוחות הכספיים המאוחדים ליום 31.12.2020, של החשב הכללי של מדינת ישראל.

שרגא בירן: שימו לב, בבקשה, לעובדות, לא לדיבורים.

שרגא בירן: במדינת ישראל במשך עשר השנים האחרונות, מינהל מקרקעי ישראל גבה ממכירה של קרקעות בשיווק ספקולטיבי באמצעות מכרזים לכל המרבה במחיר.

שרגא בירן: זה כמובן הולך רק למערכת הבנקאית ולחברות הגדולות משום שהמרכיב של הקרקע בדיור במדינת ישראל בשלוש-ארבע השנים האחרונות הגיע בערך ל-50%.

שרגא בירן: זה דבר שאינו קיים בשום מדינה.

שרגא בירן: קרקע ליחידת דיור בתל אביב זה 2.5 מיליארד.

שרגא בירן: זה מגיע כבר גם להוד השרון ולמקומות נוספים.

שרגא בירן: על כל פנים, 130 מיליארד שקל.

שרגא בירן: מהו מאגר הקרקעות הפנויות של מדינת ישראל?

שרגא בירן: אני מצטט: 9% משטח כלל הקרקעות אשר בידי המדינה הן קרקעות תפוסות.

שרגא בירן: לעומת זאת, קרקעות פנויות - 91%.

שרגא בירן: מתוך זה שטחים עירוניים – 400,000 דונם.

שרגא בירן: סך הכול השטחים העירוניים במדינת ישראל זה מיליון דונם.

שרגא בירן: השווי הכולל היה קרוב ל-650 מיליון מיליארדים, היום זה טריליון שקל.

מיכאל ביטון: שרגא, תגיע ישר לפתרונות שאתה מציע כי לא תספיק להציג אותם.

מיכאל ביטון: הבעיה ידועה והיא מובנת.

מיכאל ביטון: הקדשנו לזה.

מיכאל ביטון: יש לך מודלים יפים, חבל שלא נשמע אותם.

שרגא בירן: תרשה לי להגיד עוד שלוש עובדות.

מיכאל ביטון: אני רב עם חברת כנסת, שאתה אוהב, כיוון שהיא קיבלה שלוש דקות לדבר.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממך להציג את הפתרונות.

שרגא בירן: אני רוצה להציג את הפתרון.

שרגא בירן: ניקח את נושא הזוגות הצעירים.

שרגא בירן: כפי שאתם יכולים לראות, יש במדינת ישראל בסך הכול כ-350,000 זוגות צעירים חסרי דיור, חסרי הון עצמי, חסרי הכנסה שמאפשרת להם נגישות למשכנתא או לרכישת דיור ב-20% או 30% הנחה.

שרגא בירן: כל שנה מתחתנים בערך כ-50,000 – 60,000 זוגות צעירים.

שרגא בירן: לפי נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ל-60% מהם אין אפשרות.

שרגא בירן: אין להם הון עצמי ואין להם הכנסה ונגישות למשכנתא.

שרגא בירן: ה-20% הם בדיחה עבורם כי שם אתה צריך לחתום על משכנתא ולשלם דברים שאין לך.

שרגא בירן: לכן, כל הפתרון הזה של ה-20% הנחה הוא לא פתרון לזוגות צעירים.

שרגא בירן: הזוגות הצעירים צריכים דיור בהישג יד.

שרגא בירן: אנחנו מציעים דיור בהישג יד שמבוסס על המודל הבא.

שרגא בירן: במסגרת המודל הזה מדינת ישראל בנתה מאות אלפי יחידות דיור משום שהוא כולו מבוסס על שני אלמנטים: משכנתא מכוונת והלוואה עומדת.

שרגא בירן: יש חוק למימון הדיור במדינת ישראל.

שרגא בירן: צריך רק להפעיל אותו ולקבל את ההחלטה הנכונה במינהל מקרקעי ישראל.

שרגא בירן: לא צריך חקיקה, לא צריך הרבה מאוד דיבורים.

שרגא בירן: אפשר להפעיל את המערכות הקיימות היום.

שרגא בירן: על מה אנחנו מדברים?

שרגא בירן: דוגמא כמודל בלבד: דירה של 50 – 60 מטר, שצריכה לעלות היום במדינת ישראל כ-300,000 – 350,000 עם כל התוספות.

שרגא בירן: אנחנו כמודל מציגים את הקרקע כ-240,000- 250,000 שקל.

שרגא בירן: המשמעות של העניין היא שבסך הכול דירה של כ-60 מטר צריכה לעלות לזוג צעיר 600,000 שקל.

שרגא בירן: כשהזוג קונה את הדירה, הוא משלם את הדירה הזו בחתימה על שתי משכנתאות: משכנתא מכוונת ל-35 שנה על 350,000 שקל שמכסה את הוצאות הבנייה של הדירה.

שרגא בירן: כך הוא פותר את בעיית עלות הבנייה.

שרגא בירן: הקרקע ב-250,000 שקל הופכת להלוואה עומדת עבורו ל-12 שנה הנושאת ריבית מינימלית של אותה תקופה.

שרגא בירן: הוא יכול לפרוע אותה במשך 12 שנה.

שרגא בירן: הפירעון שהוא חייב בו על המשכנתא הזו של 350,000 שקל הוא סדר גודל של 1,600 - 1,800 שקל לחודש, שזה עדיין בהישג ידו.

שרגא בירן: זה פחות מהשכירות בדירות המפוצלות והאיומות בהן חיים הזוגות הצעירים.

שרגא בירן: המשכנתא השנייה בדרגה היא על ההלוואה עומדת, היא על 250,000 שקל.

שרגא בירן: ההלוואה הזו עומדת לפירעון במשך 12 שנה.

שרגא בירן: היא יכולה להיפרע באחד משלוש-ארבע מקרים: אחד, מחיר הדירה עולה במידה מסוימת.

שרגא בירן: הוא פורע במשך 12 שנה בערך שליש מהמשכנתא, שזה 120, אבל הוא גם מתחיל להרוויח יותר משום שהוא מסיים את הלימודים שלו, מתחתן, האישה נכנסת לעבודה, וכן הלאה.

שרגא בירן: יש להניח שהוא יעשה את המאמץ העליון לעבוד כדי להבטיח שהוא יהפוך להיות בעלי הדירה.

שרגא בירן: איך הדבר הזה בנוי מבחינת הקרקע?

שרגא בירן: כדי להפעיל את זה, לא באמצעות הבירוקרטיה הקשה מאוד של רשות מקרקעי ישראל, צריך לקבל החלטה במינהל מקרקעי ישראל שיש זכות, דבר שאינו קיים היום, לכל קבלן של המקום או לכל קבוצת זכאים או לרשות המקומית לבוא למינהל ולבקש לרכוש קרקע בפטור ממכרז לפי הערכה חברתית.

שרגא בירן: מהי ההערכה החברתית שמקובלת היום באנגליה, שהיא תחת שלטון שמרני או בכל ארצות סקנדינביה או בחצי מהעולם?

שרגא בירן: המשמעות היא שקודם כול לוקחים את עלות הבנייה.

שרגא בירן: הקרקע נחשבת כשייר אחרי עלות הבנייה.

שרגא בירן: אחרי עלות הבנייה נשאר 250, נניח שזה ה-250 במודל שלי, והוא פורע אותו כפי שאמרתי.

מיכאל ביטון: שרגא, המודל שלך הוא ייחודי.

מיכאל ביטון: עשו דברים כאלה בעבר.

מיכאל ביטון: חזרנו ואמרנו שלא חוזרים לבייסיק.

מיכאל ביטון: אתה תמיד אומר שמה שידענו לעשות פעם, אנחנו לא יודעים לעשות היום.

מיכאל ביטון: לא נצליח לרדת לפרטי המודל, אבל אני מצפה ממשרד השיכון ומהמנכ"ל לשבת איתך לפגישת עבודה רק על המודל הזה.

מיכאל ביטון: הייחודיות במודל הזה היא בכך שאת הקרקע אנחנו חוכרים מהמדינה ואף אחד לא עושה לנו מניפולציה על שווי הקרקע, ואנחנו משלמים את זה בזמן אחר.

מיכאל ביטון: ואת המשכנתא משלמים לקבלן שבנה את הבית.

מיכאל ביטון: קונים בית קטן.

מיכאל ביטון: כל שכן, אם הבית הזה יכול להיות בית צומח שנשמרים לו קרקעות בצמוד אליו.

מיכאל ביטון: אם מדובר בבנייה רוויה אז אפשר להוסיף חדרים ואם זה צמוד קרקע על מגרש, היתר בנייה מראש שבעתיד הבית הזה יצמח.

מיכאל ביטון: המודל הזה הוא אפשרי ומעשי.

מיכאל ביטון: צריכה להיות חדשנות של משרד השיכון, של האוצר, של רמ"י.

מיכאל ביטון: לפתוח את הלב ואת הראש.

מיכאל ביטון: זה מעשי.

שרגא בירן: מדוע שוועדת הכלכלה של הכנסת לא תדבר על המודל הזה?

שרגא בירן: אדוני, דברי הפתיחה שלך ריגשו אותי כי אתה אמרת בדיוק על המודל הזה.

שרגא בירן: למה שוועדת הכלכלה לא תקבע?

מיכאל ביטון: אנחנו נדחוף את המודל הזה ונדרוש אותו.

מיכאל ביטון: אתמול פגשתי אותך ואמרתי לך שמה שלא התקדם עשרים שנה, לא יתקדם ביומיים.

מיכאל ביטון: ומה שתקוע עשרים שנה, לא תקוע סתם.

מיכאל ביטון: צריך נכונות.

שרגא בירן: זה לא יומיים אלא שלושה ימים.

שרגא בירן: אלו שלוש החלטות.

שרגא בירן: יש החלטה של מינהל מקרקעי ישראל, שהיא סבירה והיא בהתאם לחוק.

שרגא בירן: יש החלטה של מינהל התכנון.

מיכאל ביטון: אני מתכוון לעבוד איתך על המודל הזה והוא ייכלל בסיכום שלנו.

מיכאל ביטון: אני מבקש מהמנכ"ל לשבת על המודלים האלה של בית צומח, בית קטן.

מיכאל ביטון: חייבים לפתוח את הראש על הדבר הזה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת בוסו, אתה רשום.

מיכאל ביטון: אתה אחרי הרבה חברי כנסת.

מיכאל ביטון: זה לפי התור.

מיכאל ביטון: אני אוהב אותך.

מיכאל ביטון: אני לא רוצה לריב עם עוד חבר כנסת היום, מספיק לי אחד ביום.

מיכאל ביטון: גם את אורלי לוי אני אוהב.

מיכאל ביטון: אתמול היינו פה עד שמונה בלילה עם שרגא.

מיכאל ביטון: היא לא מתאפקת, אבל לא משנה.

מיכאל ביטון: אוסאמה, בבקשה.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, תודה על הדיון החשוב הזה שנערך גם בהשתתפות השר והמנכ"ל.

אוסאמה סעדי: הרבה מהמודלים עליהם מדברים, בכלל לא מדברים אלינו, אל החברה הערבית.

אוסאמה סעדי: חלק מהתוכניות של התחדשות עירונית וזה וזה, זה בסדר.

אוסאמה סעדי: מה שמבדיל את החברה הערבית מהחברה היהודית זה שרוב הקרקעות שלנו הן קרקעות פרטיות.

אוסאמה סעדי: כמעט ואין לנו קרקע מדינה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים שרמ"י תקצה את הקרקעות האלה שנמצאות בתוך גבולות היישובים לפרויקטים כפי שעושים בחלק מהדברים.

אוסאמה סעדי: אנחנו רואים התקדמות, אבל יש חסמים, אדוני השר.

אוסאמה סעדי: למשל, תוכנית החומש בנגב, בדרום.

אוסאמה סעדי: מדברים על מיליארדים ומיליארדים, ולאחר מכן אנחנו שומעים שלמשרד השיכון מוקצים 95 מיליון שקל לחמש שנים בכל הדרום ובכל הנגב.

אוסאמה סעדי: אתה שומע, אדוני היושב-ראש?

אוסאמה סעדי: חברי מאזן, 95 מיליון שקל לחמש שנים זה פחות מ-20 מיליון שקל לשנה לכל הדרום.

אוסאמה סעדי: מה יעשו בזה?

אביעד פרידמן: אתה כל כך צודק.

אביעד פרידמן: אני מצפה מחברך מאזן ומהיושב-ראש לעזור לנו.

זאב אלקין: הסיבה שזה עדיין לא - - -

מיכאל ביטון: אתם פוגעים בחברי הכנסת האחרים.

מיכאל ביטון: אם אתם מתייחסים לאחד, אתם לא מתייחסים לאחרים.

מיכאל ביטון: תרשמו הערה ותשובה.

מיכאל ביטון: אי אפשר כך.

אוסאמה סעדי: שנית, יש תוכניות שאותן מקדם משרד השיכון.

אוסאמה סעדי: למשל, בדבורייה יש שכונה מערבית שקיבלה אישורים והכול.

אוסאמה סעדי: יש זכאים.

אוסאמה סעדי: אנשים שילמו את כל הכסף ופתאום יש חסם של מט"ש עמק יזרעאל שעולה 200 מיליון שקל.

אוסאמה סעדי: בלי זה הם לא יכולים לבנות.

אוסאמה סעדי: מה עושים עם זה?

אוסאמה סעדי: בסדר, עשינו פרויקטים, תוכניות, זכאים.

מיכאל ביטון: צריך ממשלה שלימה כדי לבנות בית.

מיכאל ביטון: משרד השיכון לא מספיק.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: על מה מדברים?

מיכאל ביטון: יש קבינט דיור, הוא צריך לעבוד.

מיכאל ביטון: יש לו פגישות?

מיכאל ביטון: קבינט הדיור עובד?

אביעד פרידמן: כן.

אביעד פרידמן: ניתן התייחסות ספציפית למט"שים.

אוסאמה סעדי: הדבר השלישי הוא משכנתאות.

אוסאמה סעדי: רק 2% מכלל המשכנתאות הן לחברה הערבית בגלל בעיות של רישום בקרקע, והבנקים לא נותנים את זה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על חסמים.

אוסאמה סעדי: צריך להסיר את החסם הזה.

אוסאמה סעדי: זוגות צעירים לא יכולים לבנות בית ללא משכנתאות.

אביעד פרידמן: מה זה?

אביעד פרידמן: שואלים והולכים?

אביעד פרידמן: למי נענה?

מיכאל ביטון: הכול יירשם בפרוטוקול.

מיכאל ביטון: תוכלו גם להשיב לו אישית.

מיכאל ביטון: אביטל בלונדר, יזמת בהתחדשות עירונית, בבקשה.

אביטל בלונדר: צוהריים טובים.

אביטל בלונדר: אנחנו מברכים על הדיון הזה.

אביטל בלונדר: אנחנו יודעים שחלק ניכר מהאנשים היושבים כאן בחדר עובדים שעות רבות כדי לנסות לייצר פתרונות נחוצים.

אביטל בלונדר: כמה הערות כלליות.

אביטל בלונדר: הן לא קשורות רק למנגנון ספציפי זה או אחר, אבל הן חשובות: ראשית, חסרה במדינת ישראל הגדרה לנושא הזה של דיור בר השגה.

אביטל בלונדר: הדיון הזה כל פעם מחדש תופס כיוונים אחרים.

אביטל בלונדר: בסופו של דבר, הנחת המוצא היא 20% מתחת לערכי קרקע, והדבר לא מדבר על המוצר בסופו של דבר.

אביטל בלונדר: כשאנחנו מדברים על דיור בר השגה, אנחנו מאמינים שזה צריך לכלול שלושה פרמטרים: ראשית, איכות דיור במדינת ישראל.

אביטל בלונדר: מה מוגדר כקורת גג ראויה ומה לא.

אביטל בלונדר: שנית, יציבות.

אביטל בלונדר: היכולת של אדם לדעת לטווח ארוך שיש לו קורת גג ראויה מעל הראש שלו.

אביטל בלונדר: שלישית, עלות, שהיא פונקציה של גובה הכנסה.

אביטל בלונדר: העובדה שהיום דיור בר השגה מוגדר כאחוז הנחה מערך קרקע, הדבר הזה הוא חסר משמעותי לחלוטין בסופו של דבר עבור המשתמשים.

אביטל בלונדר: הגיע הזמן שמדינת ישראל תעשה את השינוי המבורך הזה.

מיכאל ביטון: דיור בר השגה צריך להיות בר השגה.

מיכאל ביטון: הוא לא נוסחה מתמטית.

מיכאל ביטון: אם אדם יכול להביא 50,000 או 100,000 שקל מהבית ולקנות בית, ויש לו שכר מינימום, אז הוא יכול לשלם עד 50% מההכנסה שלו.

מיכאל ביטון: זה מה שהוא יכול לעשות בשביל משכנתא.

אביטל בלונדר: לכן, כאשר דירה בשוק החופשי בשדה דב המושכרת ב-15,000 שקל בחודש, 20% הנחה ממנה - בר השגה למי זה בדיוק?

אביטל בלונדר: לכן, הסיפור הזה חייב לעבור איזשהו סדר.

אביטל בלונדר: מדינת ישראל לקחה על עצמה בשנת 2017 במועצה הלאומית לכלכלה משימה ראויה להגדיר יעדי דיור לאומיים.

אביטל בלונדר: פרק של הדבר הזה צריך להיות יעדי דיור ברי השגה כפונקציה לאומית למדיניות כוללת לדבר הזה, שהיא פונקציה של עשירוני הכנסה.

אביטל בלונדר: איזה מוצר יש?

אביטל בלונדר: הוא לא צריך להיות אחיד.

אביטל בלונדר: דיבר פה שרגא קודם כול על פתרונות מסוימים.

אביטל בלונדר: הם מתאימים לסוציו מסוים, ובוודאי דיירי הדיור הציבורי.

אביטל בלונדר: אבל צריכה להיות אמירה לאומית שאומרת מ-1 עד 10..

אביטל בלונדר: כמובן שלצורך העניין 7 עד 10 פחות זקוקים למענה הזה.

אביטל בלונדר: אבל ל-1 עד 7 צריך להיות מענה לא אחיד, שנותן פתרון שמותאם לגובה ההכנסה של האנשים עם הלימה של מערך ההכנסות וההוצאות של המשפחות האלה לפי דירוגי למ"ס.

אביטל בלונדר: הדבר הזה מעולם לא נעשה, ובהתאמה גם לא הוגדרו הפתרונות.

אביטל בלונדר: בסופו של יום, אין לדבר הזה באמת אבא ואימא.

אביטל בלונדר: הדבר הזה הוא פונקציה כרצונה הטוב של ועדה מקומית.

אביטל בלונדר: רוב הוועדות המקומיות, גם אם הן מצליחות להבין את הרגולציה הזו, לא מעוניינות בה.

אביטל בלונדר: צריכה להיות פה הגדרה לאומית שכולם לוקחים בה חלק.

אביטל בלונדר: הדבר הזה לא נעשה עד היום.

מיכאל ביטון: אביטל, אני רוצה שתספרי על הפרויקט שלך כי את צריכה לסיים.

אביטל בלונדר: אנחנו מקדמים היום פרויקט דיור בלוד.

אביטל בלונדר: כשבאנו למדינה ואמרנו לה שהתחדשות עירונית זה פרמטר אחד של דיור בר השגה, אבל אי אפשר להפריד אותו מהשכרה ארוכת טווח מסובסדת, אמרו לנו שאלה שני דיונים נפרדים שאין קשר ביניהם.

אביטל בלונדר: אנחנו מברכים על העובדה שהתחדשות עירונית הולכת לתפוס מקום מרכז יותר בעשייה הציבורית.

אביטל בלונדר: זה טוב לכולנו.

אביטל בלונדר: אבל מבלי שהדבר הזה מגיע יחד עם מנגנון שמאפשר לאוכלוסיית השוכרים במדינת ישראל להישאר לאורך זמן ולא להידחק כתוצאה מעליית ערכי הקרקע, אנחנו נמצאים פה בשוקת שבורה שרק תלך ותגדל.

אביטל בלונדר: אנחנו רואים היום רק את קצה הקרחון שלה.

אביטל בלונדר: לפני עשר שנים דירה בשוק החופשי בשכונת רמת אשכול בלוד היתה 800 שקל בחודש שכר דירה.

אביטל בלונדר: היום היא 2,800 שקל שכר דירה בחודש.

אביטל בלונדר: בפרויקטים העתידיים בהתחדשות עירונית היא עתידה להגיע ל-5,500 - 6,000 שקל שכר דירה בחודש.

אביטל בלונדר: הדבר הזה הוא מכת מוות לסוציו-אקונומי 1 שגר היום בשכונה הזו.

אביטל בלונדר: זה בלתי אפשר לשאת אותו.

אביטל בלונדר: יש לקשור פתרונות של התחדשות עירונית יחד עם שכירות מסובסדת, שמאפשרת לאוכלוסייה הוותיקה להישאר לאורך זמן, לא כולם חייבים להיות בעלי דירות, אבל כולם זכאים לקורת גג ראויה ויציבה לטווח ארוך.

אביטל בלונדר: הדבר הזה צריך להגיע ביחד.

אביטל בלונדר: המנגנונים האלה היום לא נקשרים האחד עם השני.

אביטל בלונדר: הדבר האחרון, היכולת להקצות כבר בשלב התכנון, כמו בוותמ"לים, כך בכל תוכנית אחרת, אחוז מסוים של פתרון דיור בר השגה כבר בשלב התכנון.

אביטל בלונדר: לא להגיע לזה רק בסוף.

אביטל בלונדר: כי בסוף באזורים פריפרייאלים, שבהם זכויות לא פותרות את הבעיה, אנחנו נמצאים מול שוקת שבורה בסופו של דבר בסיטואציה הזו.

מיכאל ביטון: תודה רבה.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מאזן גנאים, בבקשה.

מאזן גנאים: אדוני, אני רוצה להודות לך, לכבוד השר, למנכ"ל.

מאזן גנאים: אוסיף על דברי חברי אוסאמה סעדי.

מאזן גנאים: כבוד השר לא התייחס לאדמה הפרטית ביישובים הערביים.

מאזן גנאים: חלק גדול מהיישובים הם ללא תוכנית מתאר כוללנית.

מאזן גנאים: אין ספק שזה חסם מאוד מאוד רציני.

מאזן גנאים: איך כבודך פותר את הבעיה הזו?

מאזן גנאים: נושא תוכנית המתאר הכוללנית הוא מאוד מאוד חשוב.

איתן גינזבורג: שטחים פרטיים זה לא חסם, זו הזדמנות.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת מאזן גנאים גם לא מפריע לאף אחד, גם קצר ולעניין.

מיכאל ביטון: יש הרבה מה ללמוד ממך.

מאזן גנאים: תודה.

מיכאל ביטון: תודה לך, מאזן גנאים.

מיכאל ביטון: אלון קנינגר, בבקשה.

אלון קנינגר: שלום לכולם.

אלון קנינגר: אציג את עצמי ואת אופיר בקצרה.

אלון קנינגר: אני ואופיר נציגי הזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: אנחנו מנהלים היום בקהילות הדיגיטליות את הקבוצות של דיור בר השגה.

אלון קנינגר: בעברי הייתי גם נציג קהילת הדיור של פורום הצעירים הלאומי.

אלון קנינגר: אנחנו פעילים חברתיים בתחום.

אלון קנינגר: ברשותכם, אני רוצה שתיקחו את הדברים שלי, אדוני היושב-ראש, גם לעניין זמן הדיבור, כמי שהוא מושא של הוועדה והתוכנית הזו.

אלון קנינגר: דיברו לפניי דוברים נכבדים.

אלון קנינגר: רקחו תוכנית עבור הזוגות הצעירים מבלי לשאול ולדבר איתם.

אלון קנינגר: אני יכול לשתף אתכם.

אלון קנינגר: בשביל לשבת בוועדה הזו, הייתי צריך להיכנס דרך החלון.

אלון קנינגר: לא דרך הדלת, כמו הרבה מהיזמים והאנשים שעוסקים במלאכת הנדל"ן במדינה.

אלון קנינגר: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה.

אלון קנינגר: דיבר פה השר על אזורי השיווק.

אלון קנינגר: אזורי השיווק מוגדרים בהחלטת רשות מקרקעי ישראל כערים.

אלון קנינגר: זאת אומרת, אנחנו לא מדברים על שומה ספציפית בתחום מסוים.

אלון קנינגר: אנחנו מדברים על רשימת ערים שבהן צריכה לחול אותה תוכנית.

אלון קנינגר: השר ציין פה שבכל הערים האלה ישווקו הקרקעות במסגרת התוכנית הזו.

אלון קנינגר: זה פשוט לא נכון.

אלון קנינגר: אני רוצה להפנות אתכם למכרז 482 ברחובות, למכרז 354 ביהוד, למכרז 332 בראשון, למכרז ענק 309 בסירקין בפתח תקוה, מכרז 178 בשירת הים בנתניה.

אלון קנינגר: אדוני השר, אדוני המנכ"ל, כל אלו מכרזים בתוך התוכנית שלא שווקו במסגרת התוכנית.

זאב אלקין: מתי הם יצאו?

זאב אלקין: באיזה תאריך?

אלון קנינגר: אחרי ההחלטה שלכם.

אלון קנינגר: אחרי נובמבר.

זאב אלקין: רובם המוחלט לא.

אלון קנינגר: גם לא פורסמו להן כרגע חוברות.

זאב אלקין: אה, כשתצא חוברת תראה שאיפה שצריך - - -

אביעד פרידמן: חוץ משירת הים, שזה פרויקט ספציפי, כל יתר - - -

אלון קנינגר: למה שירת הים לא נכנס?

אביעד פרידמן: שירת הים נמצא באזור עם מחיר מסוים.

מיכאל ביטון: אלון, לא יהיה פה דיון על כל תוכנית.

מיכאל ביטון: תגיד את הדברים העקרוניים, ידידי.

מיכאל ביטון: הבאת מספיק דוגמאות.

אלון קנינגר: חברים, השר והמנכ"ל הציגו פה את עניין התחדשות עירונית, וכבודה מונח במקומה, ואת עניין הגדלת ההיצע, הסרת חסמים.

אלון קנינגר: הכול טוב ויפה.

אלון קנינגר: אם נשתמש במונחים אקטואליים של היום, כל זה זה רפואה מונעת שאולי תעזור לילדים שלי.

אלון קנינגר: זה לא פתרון פרקטי לזוג צעיר שרוצה לראות היום את דיור בר ההשגה.

אלון קנינגר: לכן, הוועדה הזו היא כל כך חשובה לנו.

אלון קנינגר: הפתרון היחיד הוא באמת תוכנית דיור בר השגה, ותיכף אתייחס לזה.

מיכאל ביטון: איזה "תיכף"?

מיכאל ביטון: יש לך דקה לסיים, אדוני.

מיכאל ביטון: אתה לא צריך להביא חמש דוגמאות, שלא נדון בהן עכשיו ונתווכח מה נכלל ומה לא.

אלון קנינגר: עד היום אף אחד לא שאל אותנו, את הזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: אדוני היושב-ראש, למעשה, השר לקח את תוכנית מחיר מטרה של שנת 2014, כשב-2014 נתנה או 20%, עד 300,000 שקל.

אלון קנינגר: הוא הביא את התוכנית הזו ממחירי 2014 למחירי 2022 עם אותה הנחה.

אלון קנינגר: זאת אומרת, מחירי הדיור עלו ב-45% אבל מחיר ההנחה נשאר אותו הדבר.

מיכאל ביטון: מה אתה מציע?

מיכאל ביטון: מה המודל שלך?

אלון קנינגר: ההיגיון הבסיסי פה הוא לפחות להצמיד את ההנחה את לעליית מחירי הדיור.

אלון קנינגר: תבינו.

אלון קנינגר: אתמול פורסמה חוברת המכרז הראשונה של מחיר מטרה במתחם חבצלת בנתניה, ואני מברך פה את משרד השיכון.

אלון קנינגר: היתה פה אורלי לוי אבקסיס, חבל שהיא יצאה.

אלון קנינגר: היא רצתה לשאול על מחירים.

אלון קנינגר: חברים יקרים, זוג יזכה בדירה של ארבעה חדרים במכרז חבצלת נתניה במחיר שהוא בין 1.900 מיליון ל- 2 מיליון שקלים.

אלון קנינגר: אני מוכן להיכנס פה למספרים.

אלון קנינגר: זוג אחד מאלף, שיהיה אחד מיחידי הסגולה שיזכו, יקנה את הדירה הזו במחיר שהוא בין 1.900 מיליון ל-2 מיליון שקלים.

מיכאל ביטון: זה לא דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: דיור בר השגה זה שני חדרי שינה וסלון ולא בתים של ארבעה חברים.

אלון קנינגר: זה לא דיור בר השגה.

אלון קנינגר: בזה אתה מסכים איתי.

אלון קנינגר: חברים, איך שלא נסובב פה, מדובר פה ב-13% הנחה.

אלון קנינגר: 13% הנחה.

מיכאל ביטון: תציע מודלים?

מיכאל ביטון: מה אתה מציע?

מיכאל ביטון: תציע לנו רעיונות.

מיכאל ביטון: שמענו את הביקורת.

אלון קנינגר: הרעיון הבסיסי הוא להצמיד את הדיור בר ההשגה לשכר הממוצע או החציוני במשק.

אלון קנינגר: לא מעניין אותנו לקבל את ההנחה ממחיר שוק, שכל שנה עולה ב-12%.

אלון קנינגר: זה לא הגיוני.

אלון קנינגר: יש עוד מודלים.

מיכאל ביטון: למה אתה נכנע לכך שדיור בר השגה הוא אחוז הנחה משווי בית?

מיכאל ביטון: למה שלא נבנה בית שאנחנו יודעים מראש כמה הוא יעלה וכמה תשלם עליו?

מיכאל ביטון: למה אנחנו צריכים להגיד עכשיו שדיור בר השגה זה הנחה על שווי הבית הקיים?

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: בואו נמכור בתים לזוגות צעירים ב-600,000 ו-700,00 שקל.

מיכאל ביטון: אני מכרתי בתים ב-2017 וב-2018 ב-600,000 – 700,000.

מיכאל ביטון: מכרנו מגרש של רבע דונם ב-150,000 שקל ואדם בנה 100 מטר ב-500,000 שקל ויצא לו צמוד קרקע על רבע דונם.

מיכאל ביטון: למה אתה צריך להציע הנחות?

מיכאל ביטון: תציע מחיר הגיוני ושווי כללי.

אלון קנינגר: אנחנו לא רוצים הנחות או מתנות.

אלון קנינגר: אנחנו לא רוצים שום דבר.

אלון קנינגר: אני רוצה שאני, כמי שמרוויח את השכר הממוצע המשק, וגם אלו שמרוויחים יותר ממני, נוכל לקנות דירות.

אלון קנינגר: אני רק רוצה שתבינו מה היה פה בשנים האחרונות כי זה עוד לא הובן.

אלון קנינגר: חברות הנדל"ן חגגו פה.

אלון קנינגר: לא אני אומר זאת, מדד הנדל"ן בבורסה אומר זאת.

אלון קנינגר: הן עלו בשיעורים שלא היו פה אף פעם.

אלון קנינגר: הכנסות רשות מקרקעי ישראל עלו בהיקפים שלא היו פה שנים רבות.

אלון קנינגר: הבנקים חגגו.

אלון קנינגר: כולם חגגו, חוץ מהזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: שכחו להזמין אותם לחגיגה.

מיכאל ביטון: לא.

מיכאל ביטון: חלק מהם קיבלו במחיר למשתכן דירה יפה.

מיכאל ביטון: תגיד גם משהו שהוא הכרת הטוב, שחלק כמה עשרות אלפים, או אפילו יותר, קיבלו דירה במחיר למשתכן.

אלון קנינגר: מחיר למשתכן היה צעד בכיוון הנכון.

אלון קנינגר: מחיר למשתכן מכר בנתניה ב-1.250 מיליון עד 1.300 מיליון, היכן שאמרתי שכרגע אדוני השר נותן ב-1.900 מיליון עד 2 מיליון.

אלון קנינגר: אני מוכן להיכנס איתכם למספרים.

אלון קנינגר: כל השינוי שנעשה פה, אם נעשה פה, היה לרעת הזוגות הצעירים.

אלון קנינגר: אפשר להגיד עלינו הרבה דברים.

אלון קנינגר: אנחנו לא מטומטמים.

אלון קנינגר: אני מרגיש את השטח.

מיכאל ביטון: אלון, הזעקה שלך נשמעה.

מיכאל ביטון: המסר הוא חד וחלק.

מיכאל ביטון: אל תיכנע לכללים שמגדירים לך מה זה דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: דיור בר השגה זה לא הנחה משווי של בית של ארבעה חדרים.

מיכאל ביטון: זה דירה לזוג צעיר ב-600,000 עד מיליון באזורי ביקוש.

מיכאל ביטון: לזה צריך להגיע.

מיכאל ביטון: מי שלא יודע להביא את זה, לא עושה דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: ממה הנחות?

מיכאל ביטון: האם אני צריך הנחה מבית באזורי ביקוש של 2 מיליון שקל?

מיכאל ביטון: זה לא דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: סיימת לדבר.

מיכאל ביטון: חבר הכנסת קרעי.

שלמה קרעי: תודה, אדוני היושב-ראש.

שלמה קרעי: אני קצת מתחבר לדברים האחרונים של הדובר.

שלמה קרעי: חייב שיהיה כאן עוגן.

שלמה קרעי: אדוני השר, אנחנו יודעים שהיתה כאן תוכנית מחיר למשתכן.

שלמה קרעי: אני לא מדבר על אזורי מרכז הארץ ועל המקומות בהם היא היתה מיותרת אלא על הפריפריה וחצי הפריפריה.

שלמה קרעי: זה יכול להיות עוגן כשאתם מציעים תוכנית ומגיעים עם כל מכלול הסל שמופיע כאן בתוכנית מחיר מטרה.

שלמה קרעי: צריך לראות מהי באמת השורה התחתונה בסוף.

שלמה קרעי: התוכנית נראית טובה.

שלמה קרעי: אבל אם המחיר בסוף יהיה גבוה יותר ממחיר למשתכן באופן דרמטי ומשמעותי של למעלה מ-50,000 – 100,000, כי בכל זאת מחירי הדיור עלו, אז כנראה שיש באג בתוכנית שצריך לתקן.

זאב אלקין: אתה צריך לדעת שמחיר למשתכן בוטל לפני שנתיים.

זאב אלקין: כלומר, נקודת ההתייחסות לא היתה למחיר למשתכן.

שלמה קרעי: נקודת ההתייחסות שלך היא לדצמבר 2020.

שלמה קרעי: זה בדיוק לפני שנה וקצת.

זאב אלקין: זה לא משנה.

זאב אלקין: כשנכנסנו לתפקיד באמצע 21', המחיר המופחת הוא זה שפעל.

זאב אלקין: לא מחיר למשתכן.

זאב אלקין: אחד המאפיינים של מחיר מופחת היה כמעט אפס דירות במרכז הארץ.

שלמה קרעי: אני לא מדבר על מרכז הארץ, אני מדבר על כך שצריך להיות עוגן.

שלמה קרעי: צריכה להיות נקודת השוואה.

שלמה קרעי: אני בטוח שלמשרד השיכון יש את כל הנתונים בנתיבות, באשקלון, בנגב, בגליל ובמקומות אחרים ברחבי הארץ.

שלמה קרעי: אותי מעניינת בעיקר הפריפריה.

שלמה קרעי: צריך לראות כמה עלתה דירה במחיר למשתכן ב-2020 ומה יהיה מחירה של אותה דירה לפי התוכנית הכוללנית הזו.

שלמה קרעי: זה צריך להיות אפילו זהה לזה, לא יותר מדי יקר.

שלמה קרעי: אם צריך להשקיע עוד כדי להביא את זה לאותה נקודה, בעיניי זה מאוד מאוד חשוב.

שלמה קרעי: אדוני, דיברת על אחוז בני מקום ומדברים על השקעה בפריפריה ולתת לבני מקום.

שלמה קרעי: אם נותנים לבני מקום להישאר במקום בו הם גדלו מבלי לאפשר להם מרכזי תעסוקה, התפתחות מקצועית ופרנסה בכבוד, באותם מקומות פריפריאליים אז לא עשינו כלום.

שלמה קרעי: זה רק יגרום לכך שהעוני יישמר באותם מקומות והתושבים שם לא יוכלו להתקדם מבחינת תעסוקתית ולהשתכר בכבוד.

שלמה קרעי: לכן, כדאי שהתוכנית תהיה הרמונית ותשתלב עם עוד דבר כזה.

מיכאל ביטון: בינתיים הוא רק שר השיכון.

שלמה קרעי: בסדר, אבל הוא חבר ממשלה.

שלמה קרעי: מדברים על עשרות אלפי דירות בפריפריה וכדאי לזכור זאת.

מיכאל ביטון: קרעי, נניח ואתה בן מקום וקנית צמוד קרקע בעיירת פיתוח כשהסבסוד למגרש הוא 90,000, ונניח גם שיהיה 50% עדיפות במכרזים לבני מקום בהגרלות.

מיכאל ביטון: במצב זה הם יכולים לזכות במגרש ולקבל 90,000 שקל סבסוד של המגרש.

מיכאל ביטון: גם המשקיע מתל אביב מקבל 90,000 שקל ללא סיבה.

שלמה קרעי: כן, וזו השאלה הבאה שלי.

שלמה קרעי: הצגת כאן שיהיו גם בתים צמודי קרקע.

שלמה קרעי: בעיניי, צריך להקים שכונות ויישובים חדשים ולהתחיל לחלק רבע, שליש, חצי דונם, לחייל משוחרר ולכל מי שרוצה בסבסוד גבוה.

שלמה קרעי: כך אתה באמת מגיע לדיור בר השגה.

מיכאל ביטון: החיילים משוחררים, נכי צה"ל והנכים הם בעדיפות.

מיכאל ביטון: יש מדרג בהגרלה.

מיכאל ביטון: זה לא נעשה במכרז.

שלמה קרעי: לחיילים משוחררים צריך לתת יותר.

שלמה קרעי: אבל גם מי שהוא לא חייל משוחרר או מי שלא שירתה שירות לאומי או מי ששירת שירות אזרחי, זכאים לקורת גג.

שלמה קרעי: אם מתכוונים לתת כאן באמת מגרשים על עתודות הקרקע הענקיות שיש למדינת ישראל ולהקטין הכנסות אז בנגב יש לנו הרבה הרבה מקומות.

מיכאל ביטון: לא צריך להקטין הכנסות.

מיכאל ביטון: עלות הקרקע היא אפס.

מיכאל ביטון: הפיתוח עולה כסף, וגם אותו מסבסדים.

מיכאל ביטון: צריך רק למכור את זה נכון.

שלמה קרעי: אני מסכים איתך.

שלמה קרעי: זוהי ההסתכלות הנכונה.

שלמה קרעי: השר מסתכל על זה כהקטנה בהכנסות כשהוא מוכר את הקרקע בפחות כסף או כשהוא מסבסד.

מיכאל ביטון: הוא מראש בא עם עמדה שהמינהל צריך להרוויח קצת פחות על הקרקע.

מיכאל ביטון: בלי הוזלת הקרקע הוא לא יכול לעשות אף תוכנית שלו שנמצאת פה.

מיכאל ביטון: המאבק שלו הוא שהמינהל יכיר בזה שהוא יפסיד מיליארדים על הקרקע ויהיה דיור בר השגה.

שלמה קרעי: נכון.

שלמה קרעי: זה בדיוק ההפסד של מיליארדים עליו דיברתי.

מיכאל ביטון: הוא דווקא איתנו בדבר הזה.

מיכאל ביטון: הוא נאבק על זה והגדיל בסך הכול בתוכנית שלו.

שלמה קרעי: מצוין.

שלמה קרעי: אמרתי שהתוכנית מבורכת.

שלמה קרעי: אני בעד הגדלת ההיצע.

שלמה קרעי: בסוף זה גם יוביל להוזלת מחירי הדיור או להקפאת הזינוק המטורף שישנו.

מיכאל ביטון: אבל יש ערבוב בין היצע מול דיור בר השגה ודיור בכלל.

מיכאל ביטון: השווקים יעלו והבתים היקרים יעלו.

מיכאל ביטון: זה לא בסדר, אבל שיעלו.

מיכאל ביטון: אבל כמה זה עולה לזוג הצעיר בפועל?

מיכאל ביטון: לא הנחות.

שלמה קרעי: בסוף העלייה נעצרת כשאתה מוציא יותר שחקנים מהמשא-ומתן על הדירות היקרות.

מיכאל ביטון: הדיבור על התייקרות הדיור השאיר את הדיור בר ההשגה בצד.

מיכאל ביטון: לא צריך לדבר על התייקרות הדיור.

מיכאל ביטון: דבר על דיור בר השגה.

שלמה קרעי: נושא המשכנתאות.

שלמה קרעי: אדוני השר, יש הצעת חוק של יושב-ראש הוועדה ושלי שההלוואות בערבות מדינה, בזכאות של המדינה, לא יהיו חייבות להיות חלק מהמשכנתא הכוללת.

שלמה קרעי: התאחדות יועצי המשכנתאות נתנה לנו נתונים, אנחנו יודעים ושומעים על זה.

שלמה קרעי: אם תלך לכל בנק ותיקח הלוואת זכאות, הריביות בשאר התמהיל ישתנו.

שלמה קרעי: הם מעלים לך את התמהיל כי הם רוצים להרוויח רווח כולל על כל הסל, כולל מה שהמדינה מממנת להם.

שלמה קרעי: אתם מממנים פה במיליארד וחצי שקל בשנה את ההלוואות האלה והבנקים לוקחים את אותם מיליארד וחצי פעמיים גם מהלקוחות.

מיכאל ביטון: זה מתחבר למה שאמר שרגא.

מיכאל ביטון: הקרקע הוא נכס של המדינה.

מיכאל ביטון: היא נותנת גם הלוואה.

מיכאל ביטון: זה לא צריך להיות מנוהל ללא שליטה.

מיכאל ביטון: תן לאדם לעשות חכירה ישירות מול המדינה על האדמה, לא מול הקבלן.

מיכאל ביטון: הוא ישלם על האדמה, וצריך לראות עכשיו כמה הקבלן בונה.

מיכאל ביטון: יש פה ערבוב.

שלמה קרעי: זה דומה לחכירה.

שלמה קרעי: אדוני, זה בדיוק מה שיש בהצעה שלי ושלך.

שלמה קרעי: הבנקים הופכים להיות קבלני ביצוע של המדינה.

שלמה קרעי: אתה יכול לקחת את המשכנתא בבנק אחד ואת הלוואת הזכאות אחר כך בבנק אחר.

שלמה קרעי: המדינה לא חייבת את אותו שיעבוד ברמה בה הבנק צריך.

שלמה קרעי: הרי אין לנו באמת בעיה עם זה.

שלמה קרעי: תודה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, שלמה.

מיכאל ביטון: אוריאל בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, אדוני המנכ"ל, בסופו של דבר כל נושא הדיור קשור לכוחות השוק.

אוריאל בוסו: לא תמיד יש שליטה על כוחות השוק, אבל יש אפשרויות כן לגרום להם להשתנות, בפרט בכוחות ובמה שאתם מחזיקים.

אוריאל בוסו: אדוני, אתה וחבר הכנסת גינזבורג מגיעים מהתחום המוניציפלי.

אוריאל בוסו: לדעתי, שלושתנו היינו יושבי-ראש ועדות מקומיות.

אוריאל בוסו: אני הייתי למעלה מעשור גם חבר ועדה מחוזית.

אוריאל בוסו: הבירוקרטיה התכנונית שם גורמת להעלאת מחירים קטסטרופלית שיכולה להשליך גם על דיור בר השגה.

אוריאל בוסו: אני זוכר שבוועדה המחוזית – מחוז מרכז, היו מביאים סיכום בסוף השנה, כמו שאתם עושים פה: 35,000 דירות, כמה דירות אושרו השנה.

אוריאל בוסו: זה בסדר בשביל להגיש למינהל התכנון את המספר כמסגרת, אבל כשמנסים לפרוט את זה רואים שאולי רק 20% בסך הכול מתוך זה יכולים לצאת לפועל בגלל התארכות השלבים.

אוריאל בוסו: נושא התכנון הוא ממש ממש חשוב.

אוריאל בוסו: צריך להיכנס אליו.

אוריאל בוסו: הוא יכול לתת שינוי דרמטי.

אוריאל בוסו: בסופו של דבר, קבלן לא מביא את הכסף מהבית אלא מהבנק, וזמן זה כסף.

אוריאל בוסו: דובר כאן על משכנתאות.

אוריאל בוסו: צריך לחשוב על תוכנית שתהיה מיועדת לאלה שלקחו משכנתאות כי לא היתה להם ברירה או שהם לא ידעו או שהם לא נכנסו למחיר למשתכן.

אוריאל בוסו: זוהי המשכנתא הראשונה והדירה הראשונה שלהם והם נאנקים.

אוריאל בוסו: צריך לתת להם אופציה לעשות גרייס על המשכנתאות שלהם ולהכניס אותם לסוג של סבסוד.

אוריאל בוסו: יש עדיין אלפי זוגות צעירים שקנו דירה והם נמצאים במצב קשה כי הם לקחו משכנתאות כי לא היתה ברירה והם נקלעו למצב זה.

אוריאל בוסו: צריך לבדוק אופציה שנושא המשכנתאות יחול גם עליהם.

אוריאל בוסו: בתקופה האחרונה קיבלתי מספר פניות לגבי דירות נ"ר.

אוריאל בוסו: האם יכול להיות שהקפאתם בינתיים דירות נ"ר לנכים ולזכאים?

אביעד פרידמן: לא.

אביעד פרידמן: במשך שנתיים לא קנו דירות נ"ר, עד ינואר השנה.

אביעד פרידמן: חזרנו לקנות דירות נ"ר.

אביעד פרידמן: יש עוד עיכוב וויכוח מה הסכום המקסימלי לזה - בין 1,750 מיליון ל-2.4 מיליון.

אוריאל בוסו: זה חשוב כי יש נכים ומוגבלים שממש ממש מחכים.

אוריאל בוסו: דובר כאן על דיור לציבור החרדי.

אוריאל בוסו: צריך לזכור שלא צריך למצוא להם פתרונות בצפון, בדרום, או לזרוק במקומות אחרים.

אוריאל בוסו: אני גרתי בעיר הטרוגנית וידענו להשתלב.

אוריאל בוסו: היו בה חרדים, שאינם חרדים, חילונים, ציונות דתית, והכול, וזה בסדר.

אוריאל בוסו: כשסירקין הצליחה בסופו של דבר להיבנות, לא הצלחנו לשנות שם את התכנון כך שתהיה שם אפשרות גם לציבור החרדי.

אוריאל בוסו: מדברים על קרקע משלימה.

אוריאל בוסו: שכונת פג'ה היא שכונה הסמוכה לסירקין.

אוריאל בוסו: אי אפשר לשקם את השכונה ללא קרקע משלימה.

אוריאל בוסו: זה היה הכי מתאים אבל זה לא התאפשר.

אוריאל בוסו: כשהמינהל מתנהל כעסק לכל דבר, אתה לא יכול לקדם בראייה של המדינה.

אוריאל בוסו: צריך להסתכל על פתרונות לציבור החרדי במרחב כוללני.

אוריאל בוסו: הרי יודעים כמה זוגות מתחתנים כל שנה ויודעים כמה צריך כל שנה.

אוריאל בוסו: לא צריך לזרוק אותם.

אוריאל בוסו: הרי נלחמו שהציבור החרדי לא יקבל בחריש, אבל בסוף הציבור החרדי הוא היחידי שמתאכלס והמחירים השתנו.

אוריאל בוסו: הפתרונות צריכים להיות גם במרכז הארץ וגם בפריפריה.

אוריאל בוסו: צר לי על התוכנית שעוכבה בקרית גת, במרכז-דרום, לאחר שהיתה כבר עסקה כוללת ותיאום עם ראש העיר במקום.

אוריאל בוסו: הקרקעות היו כבר מוכנות לשיווק שם, אבל זה נעצר.

אוריאל בוסו: זו פגיעה אמיתית.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה לך.

מיכאל ביטון: איתן גינזבורג, בבקשה.

איתן גינזבורג: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

איתן גינזבורג: מכובדי השר, המנכ"ל, ראשית, אין ספק שהקרקע היא הגורם לעליית המחירים בישראל.

איתן גינזבורג: צריך להגיד את האמת.

איתן גינזבורג: המדינה, רמ"י, הם אלה ששולטים בקרקע.

מיכאל ביטון: האם נמצא פה בחדר נציג רמ"י?

קריאה: לא.

איתן גינזבורג: הקימו את הוותמ"ל כי המחוזיות לא מתפקדות.

איתן גינזבורג: לא מטפלים במחוזיות, פשוט מקימים עוד גוף שיעקוף אותן.

איתן גינזבורג: לא מטפלים בשורש.

איתן גינזבורג: רמ"י עובד בצורה בירוקרטית, בצורה עסקית.

איתן גינזבורג: זה כתוב בחוק יסודות התקציב.

איתן גינזבורג: כשמפעל עסקי עובד, הוא רוצה להרוויח.

איתן גינזבורג: כל השיווקים של רמ"י מתבססים על מי משלם הרבה יותר כסף.

איתן גינזבורג: אדוני השר, מזה אתם עושים מחיר מטרה, הנחה על מחיר הדירה.

איתן גינזבורג: אבל מחיר הדירה הוא ממילא גבוה מאוד.

איתן גינזבורג: הוא לא נותן באמת מענה.

איתן גינזבורג: נעשות פעולות על-ידי הממשלה, ובאמת הן נעשות באופן רחב מאוד.

איתן גינזבורג: זו אחת הממשלות שלקחה את נושא הדיור.

איתן גינזבורג: למרות שלא יצאו כותרות מאוד מפוצצות, היא לקחה הרבה מאוד נושאים, שזמן רב לא נגעו בהם, והיא עושה בהם שינויים.

איתן גינזבורג: חלקם טובים יותר, חלקם טובים פחות.

איתן גינזבורג: לפחות עושים בהם שינויים.

איתן גינזבורג: אחד הגורמים שצריך לשתף אותם בפעילות הזו הן הרשויות המקומיות.

איתן גינזבורג: המנגנון הממשלתי, שרץ לאורך כל הממשלות, וזה לא חשוב אם תקרא לזה מחיר מטרה, מחיר מופחת, מחיר למשתכן, בנה דירתך, בנה ביתך, כמו שהיה פעם, הוא שבסוף נותנים הנחות.

איתן גינזבורג: הנחות לא נותנות פתרון.

איתן גינזבורג: הן נותנות פתרון למישהו ספציפי עכשיו בשכבת גיל מסוימת, אבל הן לא נותנות פתרון ארוך טווח לזוגות הצעירים של עוד עשר ועשרים שנה.

איתן גינזבורג: החדשות הן שיהיו צעירים גם בעוד כמה שנים.

איתן גינזבורג: המדינה לא תוכל לתת הנחות לנצח.

איתן גינזבורג: בסוף זה משאב מוגבל.

מיכאל ביטון: רמ"י לא פה.

מיכאל ביטון: הם בזום.

מיכאל ביטון: כנראה שנייחד דיון בלעדי לרמ"י.

איתן גינזבורג: אדוני היושב-ראש, דיברת על משהו יצירתי.

איתן גינזבורג: הפתרון לא צריך להיות פתרון נקודתי של הנחה.

איתן גינזבורג: הנחה זה לא פתרון.

איתן גינזבורג: צריך להיות פתרון ארוך טווח כזה שדירה משמשת זוגות צעירים בצורה מתחלפת.

איתן גינזבורג: כלומר, צריכים להקים דירות על קרקעות ציבוריות, שמחירן הוא כאילו אפס, של המדינה, של רשויות מקומיות, קרקעות חומות, שישנן.

איתן גינזבורג: נאפשר גם לרשויות מקומיות להקים כאלה עם חברות כלכליות.

מיכאל ביטון: רשות מקומית אפילו לא פטורה ממכרז בקבלת קרקע לדיור.

מיכאל ביטון: אם היא רוצה להיות יזמת, היא אפילו לא יכולה.

איתן גינזבורג: נכון.

איתן גינזבורג: רשות מקומית או חברה עירונית לא צריכות להרוויח, הן פשוט לא צריכות להפסיד.

איתן גינזבורג: לכן, אני מציע שחברות עירוניות, רשויות מקומיות, או אפילו המדינה, יקימו דירות ברות השגה שמתאימות לצעירים, והן ישווקו לצעירים על-פי קריטריונים שתקבע הממשלה או הרשות המקומית.

מיכאל ביטון: אתה באמת מתכוון לזה שמדינת ישראל תבנה בעצמה בתים?

מיכאל ביטון: היא ידעה פעם לעשות את זה, אבל היא לא חושבת שהיא צריכה לבנות.

איתן גינזבורג: היא נותנת הנחות.

איתן גינזבורג: עלות הדירות האלה שייבנו היא קבועה בכל הארץ כי אין פה מרכיב של הקרקע הכול כך דומיננטי.

איתן גינזבורג: הן יינתנו לזוגות צעירים על-פי קריטריונים שונים שייקבעו ברשויות המקומיות או הממשלתיות.

איתן גינזבורג: הצעירים יחיו כמה שנים בדירה הזו ויוכלו לחסוך כסף.

איתן גינזבורג: הם ייקנו אותן במחיר נמוך יחסית, במחיר עלות או פלוס וכו'.

איתן גינזבורג: הם יחסכו מספיק כסף עד לתקופה בה ירצו לשפר דיור.

איתן גינזבורג: הבית אחר כך יחזור לציבור וישמש את הצעיר הבא.

מיכאל ביטון: באיזה מחיר?

איתן גינזבורג: צריך לשבת על המנגנון הזה.

איתן גינזבורג: בסוף אתה יוצר פה מלאי לא מתכלה.

איתן גינזבורג: הוא לא כזה שאני מקבל עכשיו הנחה על מחיר מטרה על דירה בה הוא חי במשך חמש שנים מבלי יכולת למכור אותה בחמש השנים הללו.

איתן גינזבורג: מה הוא יעשה אחרי חמש שנים?

איתן גינזבורג: הוא מוכר אותה במחיר שהוא פי כמה ולצעיר הבא אין כסף לקנות את הדירה.

איתן גינזבורג: זה לא נותן פתרון אמיתי לצעירים לאורך זמן.

איתן גינזבורג: זה פתרון רגעי, נקודתי, למי שעכשיו אין לו.

איתן גינזבורג: המדינה נכשלת במתן פתרונות ארוכי טווח.

איתן גינזבורג: צריך לתת פתרון לצעירים שזועקים.

איתן גינזבורג: אדוני, הגיעה העת לא לתת פתרונות כאן ועכשיו, וכל פעם מחדש, לאותם צעירים שזועקים, אלא צריך להסתכל על פתרון הבעיה בצורה ארוכת טווח קדימה.

איתן גינזבורג: תודה רבה.

מיכאל ביטון: תודה רבה, איתן גינזבורג.

מיכאל ביטון: השר והמנכ"ל חייבים לזוז.

מיכאל ביטון: אני עוד כאן.

מיכאל ביטון: מי שמרגיש ששווה לו להישאר, יישאר וישמיע דברו.

מיכאל ביטון: אני אשמע את רוב הדוברים שביקשו לדבר.

אביעד פרידמן: אני מתנצל מראש.

אביעד פרידמן: אני נמצא פה בוועדה בערך מהשעה תשע ברצף.

אביעד פרידמן: יש לנו ועדת בוחנים שמתחילה בשעה אחת.

אביעד פרידמן: אנחנו לא יכולים להיעדר.

אביעד פרידמן: אתייחס בכמה מילים לדברים.

אביעד פרידמן: אשמח לנהל דיון יותר ארוך.

אביעד פרידמן: קודם כול, נתחיל בדבריך, חבר הכנסת גינזבורג.

אביעד פרידמן: לתוכנית עליה אתה מדבר יש שם.

אביעד פרידמן: קוראים לה "דירה להשכיר".

אביעד פרידמן: אתה מדבר על דיור.

אביעד פרידמן: היעד של המשרד היום הוא קורת גג יציבה וראויה.

אביעד פרידמן: כשאני אומר "יציבה", אני מתכוון לזה שאדם יודע שהוא יכול לגור במקום עשר שנים.

אביעד פרידמן: לגבי "ראויה" – אני לא רוצה לדבר על איך נראות כל מיני דירות.

אביעד פרידמן: דיברנו על זה קודם כשהתייחסנו לדיור החרדי.

אביעד פרידמן: הדרך היא לא בכך שימכרו וינועו והמדינה תרוויח עשר פעמים בדרך ממס רכישה כזה או אחר.

אביעד פרידמן: כאשר בונים דירות להשכרה, זה מיועד לזכאים, ובוודאי העדיפות היא לזוגות צעירים.

אביעד פרידמן: אדם גר חמש, שש, עשר שנים במקום.

אביעד פרידמן: הוא מיצה את התהליך ועובר לגור בדירה הבאה שהוא קונה.

אביעד פרידמן: הנה, בזמן הזה הוא חסך את הכסף הזה והוא יכול להחליט בסוף התקופה הזו איפה הוא רוצה לגור.

אביעד פרידמן: זה תוכנית לטווח ארוך.

אביעד פרידמן: היא לא המצאה ישראלית.

אביעד פרידמן: ב-OECD 30% מהדירות הן סוג כזה של דירות.

אביעד פרידמן: זה הפתרון.

אביעד פרידמן: לצערי, במדינת ישראל, כש-30% מהאנשים הם שוכרי דירות, פחות מ-1% , היעד היום, לדירות להשכיר.

אביעד פרידמן: העלינו את המספרים מ-1,500 ב-2020 ל-6,500, ובשנה הבאה אנחנו רוצים להגיע ל-10,000.

אביעד פרידמן: זה פתרון ארוך טווח בתוך התהליך הזה.

אביעד פרידמן: חבר הכנסת גנאים, ב-550 הגדרנו תכנון סטטוטורי של 60,000 יחידות בקרקע מדינה, קרקע פרטית מרובת בעלים או קרקע מעורבת מרובת בעלים, מה שלא היה בעבר.

אביעד פרידמן: היום אנחנו מתייחסים גם לנושא הזה.

אביעד פרידמן: במקומות שיש ציפוף ובנייה רוויה של שש יחידות לדונם, מתוך עלות של 150 מיליון שנמצאים ותכנון מפורט של עוד 12,500 יחידות דיור לנושאים האלה.

אביעד פרידמן: התייחסות לדבריו של חבר הכנסת סעדי.

אביעד פרידמן: אתה צודק במיליון אחוז.

אביעד פרידמן: אני נאבק על זכויות של תושבי הדרום.

אביעד פרידמן: זה נהיה מגוחך.

אביעד פרידמן: אני כל יום מדבר עם מנסור.

אביעד פרידמן: יעיד חבר הכנסת גנאים.

אביעד פרידמן: זה מצב הזוי שהשר אלקין עצר את העלאת ההחלטה לממשלה בגלל שיש בה רק 95 מיליון שקל למבני ציבור לכל תושבי הדרום הבדואים.

אביעד פרידמן: זה חוזר לפתחכם.

אוסאמה סעדי: זה לעג לרש.

אביעד פרידמן: מקצועית אני לא יודע לעמוד מאחורי ההחלטה הזו, כאשר בהחלטה הקודמת היו 95 מיליון ובהחלטה הנוכחית נותנים 80 מיליון לזה ועוד 15 מיליון לתשתיות.

אביעד פרידמן: אני לא מצביע, אני איש מקצוע.

אביעד פרידמן: אני שמתי לאנשים שנמצאים, כולל ליושב-ראש הסיעה שלך.

אביעד פרידמן: במחירים כאלה אני יודע לתת לכל רשות מבנה אחד במשך חומש.

אביעד פרידמן: כמי שהיה יושב-ראש המתנ"סים, ויודע בדיוק כמה צריך לכל הרשויות האלה, זה לא מספיק.

אביעד פרידמן: לא הייתי מוכן ללכת לדבר הזה.

אביעד פרידמן: זה חוזר לפתחכם.

אביעד פרידמן: השר אמר את דבריו ולכן זה לא עלה בממשלה.

אביעד פרידמן: זה חוזר ללחץ שלכם.

אביעד פרידמן: זה מספרים שלא יכולים לעמוד בתנאים האלה.

אוסאמה סעדי: מה עם דבורייה?

אביעד פרידמן: העלית את נושא המט"שים.

אביעד פרידמן: זה הזוי.

אביעד פרידמן: יש 100,000 יחידות דיור שמתעכבות בגלל ענייני מט"שים.

אביעד פרידמן: יושב פה יפתח שיושב איתי.

אביעד פרידמן: עשינו בוות"פ רשימה של כל נושא המט"שים שצריך לפתור אותם אחד אחרי השני.

אביעד פרידמן: מט"ש דבורייה נמצא בתוך הרשימה הזו.

אביעד פרידמן: יפתח אחר כך יוכל להתייחס לנושא המט"שים שנמצאים בדבר הזה.

אביעד פרידמן: העלתה פה חברת הכנסת את השאלה: כמה זה יעלה.

אביעד פרידמן: ביקשתם מחיר.

אביעד פרידמן: אני רוצה לתת לכם מדד כדי שתבינו על מה אנחנו מדברים.

אביעד פרידמן: אם אני טועה בשקל ימינה או שמאלה, תקנו אותי אחר כך.

אביעד פרידמן: לדוגמא, 216 יחידות שיוצאות בבית שאן.

אביעד פרידמן: מחירן במחיר מטרה יהיה 5,600 שקל למטר.

אביעד פרידמן: קרי, לפני מע"מ.

אביעד פרידמן: קרי, לפני מע"מ דירה בבית שאן תעלה כ-560,000 שקל לדירה מכובדת של 100 מטר ברוויה.

אביעד פרידמן: גם אחרי מע"מ זה ייצא פחות מ-700,000 שקל.

זאב אלקין: ועל זה עוד מענקים.

זאב אלקין: בפועל ירד עוד אלף שקל.

אביעד פרידמן: כן, על זה יש עוד מענקים.

אביעד פרידמן: שאלו על מקומות אחרים.

אביעד פרידמן: במגדל העמק, לדוגמא, זה יעלה 7,900 למטר.

אביעד פרידמן: בשכונות החדשות בלוד זה יעלה 12,000 למטר, בשכונות הוותיקות זה יעלה טיפה פחות.

אביעד פרידמן: הזכרת את נושא נתניה.

אביעד פרידמן: אתה לקחת את המחיר המקסימלי ביותר שיכול להיות במחיר מטרה.

אביעד פרידמן: מחיר מטרה יכול להגיע עד גג של 20,000 שקל למטר.

אביעד פרידמן: יותר מזה לא נכנס בתוך המחירים.

אביעד פרידמן: גם תושב שרוצה לגור בנתניה זכאי להיות בתוך המחירים של מחיר מטרה.

אביעד פרידמן: ענינו בתוך ההתייחסות לגבי תכנון קרקע ותכנון שכונת יובלים.

אביעד פרידמן: הגברת בלונדר העלתה את עניין קורת גג יציבה וראויה.

אביעד פרידמן: התייחסנו לזה.

אביעד פרידמן: התחדשות עירונית בפריפריה ובמקומות אחרים - אנחנו יוצאים במכרזים גם בקרית שמונה, בחצור, בשלומי ובמקומות עם שבר סיסמי.

אביעד פרידמן: זו תהיה הפעם הראשונה שיוצאים למקומות האלה.

אביעד פרידמן: אני מקווה שהם יתנו פתרונות בדברים האלה.

אביעד פרידמן: אנחנו שינינו.

אביעד פרידמן: בעבר היינו מפרסמים מודעות.

אביעד פרידמן: מודעות זה נחמד, אבל אף אחד עוד לא גר במודעה.

אביעד פרידמן: שנת 2022 תהיה השנה הראשונה שסופרים חוברות, לא מודעות.

אביעד פרידמן: לכן, המספר שאני אציג בשנה הבאה, כשאשב פה, יהיה פחות מהמספרים הרגילים.

אביעד פרידמן: אבל הוא יהיה חוברות.

אביעד פרידמן: הוא יהיה של כמה חוברות אנחנו פרסמנו.

אביעד פרידמן: כשיש חוברת זה כבר שלב הרבה יותר מתקדם כי חוברת זה כבר מכרז וזה כבר אחרי השלבים של דברים.

אביעד פרידמן: היעד שהציב השר אלקין לנו, לרמ"י ולמשב"ש, הוא להגיע ל-85,000 חוברות בשנה אחת.

אביעד פרידמן: זה יעד שלא היה כמותו אף שנה קודם.

אביעד פרידמן: זה יעד מאוד מאוד מאתגר ואנחנו מתכוונים לעמוד בו.

אביעד פרידמן: אנחנו מצטערים שאנחנו עוצרים.

אביעד פרידמן: בעוד ארבע דקות אנחנו מתחילים את הדיון הבא.

אביעד פרידמן: אענה פרטנית ליתר השאלות של כל אחד מחברי הכנסת.

מיכאל ביטון: נירה, בבקשה, בתמצית.

נירה שפק: הערתי את ההערה הבאה בכל הדיונים שהיו בנושא דיור בר השגה בהתיישבות בוועדות השונות.

נירה שפק: תפיסת ההתיישבות במרחב הכפרי לא קיימת.

נירה שפק: היה פה בוועדה דיון ספציפי בנושא הזה.

נירה שפק: הגיעו לכאן כלל הגופים.

נירה שפק: מכל הגופים הבנו שאחת הבעיות של המרחב הכפרי היא שכל אחד גוזר לעצמו, ושאין לנו תפיסת מדיניות במרחב הכפרי.

נירה שפק: אין לנו תוכנית לאומית לזה.

נירה שפק: ביקשנו שתשלימו מי מחליט.

נירה שפק: גם בדיור בר השגה, וגם במה שהצגתם עכשיו, וקראתי את החומרים, לא הוצג המרחב הכפרי.

נירה שפק: גם כשדיברו על פריפריה, היתה התעלמות מהמרחב הכפרי.

נירה שפק: מאוד חשוב שתהיה תוכנית לדיור בר השגה גם במרחב הכפרי.

נירה שפק: כנ"ל, בני מקום.

נירה שפק: אני מכירה את הסעיף של בני מקום לחברה הערבית.

נירה שפק: הלוואי והוא היה ב-50% במרחב הכפרי.

נירה שפק: גם זו שאלה.

אביעד פרידמן: הוא קיים.

אביעד פרידמן: אתייחס בקצרה.

נירה שפק: בכל נושא הדיור צריך להתייחס גם למרחבים.

נירה שפק: העלינו גם את שאלת הוותמ"ל וועדת גבולות ואת הצורך שלהם ואת המחקרים שעשינו.

נירה שפק: אני לא רוצה תשובה כי אלו באמת נושאים כבדים.

נירה שפק: אני מבקשת שיתקיים דיון על כל זה בצורה מסודרת ובו נקבל תשובות.

נירה שפק: כי אנחנו תקועים במרחב הכפרי, וזה לא יכול להיות.

נירה שפק: השר, אני מכירה את התפיסה שלך.

נירה שפק: אתה רואה שיש לכולנו מחויבות לאחוז בקרקע בכל חלקי המדינה, בטח בפריפריה ובמרחב הכפרי.

נירה שפק: לכן, אני מבקשת שיוקדש לזה דיון נפרד ושלא יתנו כאן תשובה על רגל אחת.

אביעד פרידמן: אשמח לכל דיון נפרד.

אביעד פרידמן: יושב-ראש הוועדה יקבע זאת.

אביעד פרידמן: אני אתייחס לבני מקום.

מיכאל ביטון: לגבי דיונים נפרדים - עד סוף המושב הזה אני בגירעון של זמן כי צריך לגמור חקיקה ולקיים את הדיונים המהירים שמגיעים מהמליאה.

נירה שפק: לא ביקשתי שזה יהיה אצלך, ביקשתי שהם יעשו דיון על זה.

מיכאל ביטון: יותר טוב.

מיכאל ביטון: המנכ"ל, היא ביקשה דיון אצלך על המגזר הכפרי.

נירה שפק: ביקשתי שאתם תעשו את הדיון, לא בוועדה.

נירה שפק: אם נצטרך, נגיע לוועדה.

אביעד פרידמן: מתי שאת רוצה, בשמחה רבה.

אביעד פרידמן: דלתי פתוחה.

אביעד פרידמן: לגבי בני מקום – יש 50% בני מקום גם במגזר הכפרי באזור הפריפריה ו-32 - - -

נירה שפק: קיבוצים?

אביעד פרידמן: קיבוצים זה סיפור אחר.

אביעד פרידמן: נקיים על זה דיון.

נירה שפק: הקיבוצים הם חלק מהמרחב הכפרי.

נירה שפק: בואו לא נתעלם מזה.

אביעד פרידמן: אנחנו מקיימים דיון במועצת רמ"י הקרובה על הקיבוצים.

מיכאל ביטון: הנה, קיבלת דיון.

מיכאל ביטון: את תהיי נוכחת בו.

מיכאל ביטון: את תוזמני לדיון על המגזר הכפרי ואתגריו, כולל דיור בר השגה.

נירה שפק: תודה.

מיכאל ביטון: אדוני השר.

זאב אלקין: אנחנו יכולים לעצור כאן.

מיכאל ביטון: אדוני השר, תודה על ההצגה.

מיכאל ביטון: אני רואה את העבודה המאומצת.

מיכאל ביטון: ראיתי שהגעתם לשיא של שיווקים השנה.

מיכאל ביטון: אתם צריכים לטפל בהרבה בעיות.

מיכאל ביטון: לא תצליחו להציל את המדינה בשנייה.

מיכאל ביטון: הטיפול בסוגיות נדל"ן ובינוי לוקח שנים ארוכות.

מיכאל ביטון: אבל תזרעו את הזרים ותיקחו רעיונות.

מיכאל ביטון: תיקחו את הרעיון של שרגא ושל אלון.

מיכאל ביטון: אדוני השר, קח קבוצת מיקוד ותזמין אליך קבוצה של 20 – 30 אנשים צעירים שרוצים לקנות בית.

מיכאל ביטון: קבוצת המיקוד הזו עוזרת בנפש חפצה.

מיכאל ביטון: אנחנו נקיים דיון מעקב במושב הבא של הכנסת, גם על עמידה ביעדים, אבל גם על אימוץ מודלים חדשים שעלו פה.

מיכאל ביטון: לא להתכוונן רק לרעיונות שכבר יצאתם איתם, אלא להקשיב לרעיון של שרגא, לרעיונות של התחדשות עירונית, ולהקשיב למה שדיברנו על בית צומח בצמוד קרקע 60 מטר ב-250 מגרש בפריפריה.

מיכאל ביטון: זה מעשי.

מיכאל ביטון: יכול להיות בית צומח שהוא רווי.

מיכאל ביטון: משש יחידות ומעלה על דונם זה נחשב רוויה, ואתה משאיר אזור אחורי לתוספת בנייה שיוכלו להוסיף כל אותם רוכשים בעתיד.

מיכאל ביטון: הם קונים בית של 60 – 80 מטר והם יכולים להוסיף עוד 40 מטר.

מיכאל ביטון: כל הרעיונות האלה שעלו פה צריכים להיות מונחים על שולחנכם.

מיכאל ביטון: אתם צריכים להיות פתוחים.

מיכאל ביטון: אי אפשר לפתור בעיה ישנה שוב ושוב באותו פתרון שלמעשה לא פותר את הבעיה.

מיכאל ביטון: צריך גם לאתגר.

מיכאל ביטון: מחיר הקרקע משפיע על מחיר הבתים.

מיכאל ביטון: צריך להפסיק את הדבר הזה.

מיכאל ביטון: התחלת בזה.

מיכאל ביטון: אתה מחזיר חלק משווי הקרקע ליוזמות שלך.

מיכאל ביטון: צריך לחתוך את זה.

מיכאל ביטון: לקנות בית, לא לקנות אדמה, כי המדינה היא זו שמרוויחה על האדמה.

מיכאל ביטון: אדוני השר, תודה רבה על הזמן.

מיכאל ביטון: עפרה כרמון אבן, מנהלת היבטים חברתיים בתכנון ובנייה, משרד הרווחה והביטחון החברתי, בבקשה, בקצרה.

עפרה כרמון אבן: שלום לכולם.

עפרה כרמון אבן: אני אודה אם תעלו את המצגת ששלחנו לכם.

עפרה כרמון אבן: אני מבקשת לדבר על נושאים שנגעו בהם.

עפרה כרמון אבן: הנושאים שמטרידים אותנו הם באמת כל הסיפור הזה של הדרה של אוכלוסיות שלמות מהמעגל הנדל"ני, עם כל ההשלכות שעולות מכך, ובכלל זה החסימה מפני האפשרות לייצר הון בין דורי.

עפרה כרמון אבן: בנושא התחדשות עירונית אנחנו מאוד מוטרדים מהסוגיה של אותם שוכרים שלא יוכלו כבר להתגורר במטרופולין המרכז או באזורי הביקוש כיוון שתהליכי התחדשות עירונית חיוניים למעשה מכלים מצאי דיור זול.

עפרה כרמון אבן: תיכף אצלול למספרים.

עפרה כרמון אבן: אנחנו נראה שההוצאה הממוצעת לשכר דירה כמעט הכפילה את עצמה בעשרים השנים האחרונות ושהעשירונים התחתונים מוציאים כמחצית משכרם על שכר דירה.

עפרה כרמון אבן: זה מטריד אותנו בהיבטים נוספים במובן שכל האפקטיביות של המאמץ, והרבה מהעשייה הממשלתית, גם של ארגוני מגזר שלישי, שעוסקים בבניית מוביליות, נפגעת.

עפרה כרמון אבן: כי אם אנחנו חותרים להגדלת כושר השתכרות של משפחות ב-2,000 – 3,000 שקל במאמץ ניכר ובסופו של דבר כל הדלתא הזו של תוספת ההשתכרות הולכת לטיפול באפיק הדיור, אז מה עשינו פה?

עפרה כרמון אבן: כידוע, אנחנו מדברים פה על מגמות ארוכות טווח של קיטוב גובר, של שיעור בעלות יורד, כך שהסיפור הזה של היעדר נגישות לפתרונות דיור בהישג יד נוגעים לאוכלוסיות יותר ויותר נרחבות.

עפרה כרמון אבן: כולנו מכירים את מיעוט ההיצע הדיור הסוציאלי בישראל ואיפה אנחנו עומדים ביחס למדינות ה-OECD האחרות.

עפרה כרמון אבן: אני מציעה להסתכל בשקף הזה על השורה התחתונה בטבלה הכחולה.

עפרה כרמון אבן: אנחנו רואים את הפערים בהוצאה על שכר דירה.

עפרה כרמון אבן: בעוד שעשירון עליון מוציא 16% מההכנסות שלו, ואנחנו מדברים על הכנסה נטו, אנחנו רואים שעשירון תחתון מוציא 43%.

עפרה כרמון אבן: לא אתעכב על נתונים נוספים.

עפרה כרמון אבן: בשקף הבא אנחנו רואים את הדרמה בין עשירון תחתון ועשירון עליון ואת הפערים.

עפרה כרמון אבן: אותו יחס נשמר גם בהיבטים של בעלות על דירה וגם בהיבטי שכירות.

עפרה כרמון אבן: השקף הבא הוא קצת עמוס.

עפרה כרמון אבן: אני מתנצלת.

עפרה כרמון אבן: רציתי פה להרחיב קצת את היריעה.

עפרה כרמון אבן: אנחנו רואים שהבעיה לא נוגעת רק לעשירון אחד.

עפרה כרמון אבן: תסתכלו על עשירונים 2 ו-5.

עפרה כרמון אבן: אנחנו רואים הוצאה מאוד גבוהה מהכנסה נטו:

עפרה כרמון אבן: 27%, 37% ו- 46% באפיקי בעלות, ובטבלה התחתונה, בהיבטי שכירות, אנחנו רואים גם מספרים דומים.

עפרה כרמון אבן: רבע מההכנסה ומעלה: 29% בעשירון שני, 43% בעשירון ראשון.

עפרה כרמון אבן: אני מכירה את העשייה הממשלתית.

עפרה כרמון אבן: אם אנחנו מדברים במונחי הנחה מעלויות דירות מאוד גבוהות, שאינן נגישות לעשירונים, כפי שראינו, אז אנחנו נדרשים לכלים נוספים.

עפרה כרמון אבן: הגיע הזמן להגדיר יעדי דיור מרחביים תואמי התפלגות אוכלוסייה לעשירוני הכנסה במרחב.

עפרה כרמון אבן: אחרת אנחנו פשוט לא נייצר את קורת הגג אליה אנחנו חותרים.

עפרה כרמון אבן: כמשרד אנחנו עם מעמד של משקיף בוותמ"ל.

מיכאל ביטון: האם אתם בדיאלוג עם משרד השיכון?

מיכאל ביטון: האם יש לכם דיבור ושולחנות עבודה?

עפרה כרמון אבן: אנחנו מדברים פנימה במשרד לבנות את זה.

עפרה כרמון אבן: יש שיתופי פעולה.

עפרה כרמון אבן: בוותמ"ל אנחנו בשיתוף פעולה לא רע.

עפרה כרמון אבן: אני מקווה שנקדם הצעת החלטה להסדרת משרד הרווחה כרגולטור תכנוני, שתיתן לנו יותר כלים בסוגיות אלה.

עפרה כרמון אבן: בימים אלה אנחנו בוחנים אפשרויות לקידום פיילוט לדיור מוגן בהישג יד.

מיכאל ביטון: כן, אבל הרעיונות האלה יישמרו בוועדת הכלכלה מבלי ששני משרדי ממשלה יושבים האחד עם השני בשיטת עבודה הדוקה.

מיכאל ביטון: את לא יכולה לתקשר עם המשרד דרכנו.

עפרה כרמון אבן: ברור שלא.

מיכאל ביטון: אתם צריכים לבנות.

מיכאל ביטון: אנחנו עשינו עם משרד השיכון והרווחה צוות פעולה לפינויים בדיור הציבורי.

מיכאל ביטון: תעשו צוות פעולה לתכנון ודיור בר השגה.

מיכאל ביטון: זה המינימום.

עפרה כרמון אבן: זה לגמרי מה שמדובר עליו פנימה אצלנו במשרד.

מיכאל ביטון: יפה.

מיכאל ביטון: עפרה, אני חייב לקטוע אותך.

מיכאל ביטון: ראית מה עברתי היום.

מיכאל ביטון: אני מתנצל.

מיכאל ביטון: יהיו עוד דיונים ואנחנו נמשיך.

מיכאל ביטון: עו"ד ניצן פלדמן, סמנכ"לית אגף יזמות ובנייה, התאחדות בוני הארץ, בבקשה.

מיכאל ביטון: תודה שחיכית בסבלנות.

מיכאל ביטון: העסק פה עמוס.

ניצן פלדמן: אדוני, תודה רבה.

ניצן פלדמן: אעשה זאת בקצרה.

ניצן פלדמן: עמוס מאוד היום.

ניצן פלדמן: לא אחזור על הדברים שנאמרו.

ניצן פלדמן: נאמרו פה הרבה דברים מאוד חשובים.

ניצן פלדמן: אנחנו, בהתאחדות, כמובן רואים חשיבות מאוד מאוד גדולה בדיור בר השגה כיעד חברתי וכלכלי.

ניצן פלדמן: הדיון פה היום הראה, וזה חזר בכמה מקומות, שחסרה גם תוכנית אסטרטגית ארוכת טווח.

ניצן פלדמן: לדעתי, מה שהוצג פה היום לא מהווה תוכנית אסטרטגית ארוכת טווח אמיתית.

ניצן פלדמן: וגם רגולציה במובן של הגדרת מהו דיור בר השגה.

ניצן פלדמן: במהלך הדיון ראינו שהביטוי "זוגות צעירים" חוזר על עצמו.

ניצן פלדמן: לא כל הזוגות הצעירים, בתור אחת שעומדת בקריטריון של זה, הם מיעוטי יכולת.

ניצן פלדמן: חייבים לעשות פה הפרדה בין הדברים.

ניצן פלדמן: ראינו שכל התוכניות האלה של מחיר מטרה, מחיר למשתכן, מחיר מופחת, מהוות הגדלת הדיור לזוגות צעירים, ולאו דווקא למיעוטי היכולת.

ניצן פלדמן: אני חושבת שחייבים לשים פה את הדגש.

ניצן פלדמן: ראינו זוגות צעירים, שיכולים להרשות לעצמם לקנות היום דירות, שנכנסו לתוכנית הזו על חשבון צעירים שבאמת צריכים את זה.

ניצן פלדמן: חייבים שתהיה פה הגדרה: מי זכאי לדיור בר השגה, מה זה מיעוטי יכולת, איזה סוגים של דיור בר השגה.

ניצן פלדמן: אלו דברים שחייבים להתייחס אליהם ולהסביר אותם.

ניצן פלדמן: אסיים פה.

ניצן פלדמן: אני כמובן מסכימה עם הרבה מהדברים.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אני מעריך מאוד שהדברים נאמרו בתמצית.

מיכאל ביטון: עו"ד ארז רוזנבוך, יושב-ראש חברת מגורים שפועלת כקרן השקעות בנדל"ן, בזום, בבקשה.

ארז רוזנבוך: תודה רבה.

ארז רוזנבוך: בשני משפטים אומר מה אנחנו עושים ומה הפתרון שלנו למצוקה.

ארז רוזנבוך: יש לנו פתרון שיצרנו במשך שנתיים.

ארז רוזנבוך: אני חושב שאפשר לשפר מאוד את נושא השכרה ארוכת טווח ואת המצוקה של דיור בר השכרה.

ארז רוזנבוך: אנחנו קרן שמשקיעה בדירות להשכרה ארוכת טווח.

ארז רוזנבוך: מדובר כבר ב-2,000 דירות, מתוכן למעלה מ-500 דירות כבר מושכרות.

מיכאל ביטון: האם אתם קונים ומשכירים דירות?

ארז רוזנבוך: קונים ומשכירים לטווחים ארוכים של עשרים שנה.

מיכאל ביטון: אתם לא בונים את הדירות אלא קונים.

ארז רוזנבוך: 500 דירות אנחנו בונים ועוד 1,500 קנינו מצדדים שלישיים.

ארז רוזנבוך: אנחנו קונים באזורי ביקוש וגם בפריפריה.

ארז רוזנבוך: אני רוצה להסביר לכם איפה השוק הזה נמצא ואיך אנחנו פותרים את הבעיה.

ארז רוזנבוך: לדעתנו, יש לנו פתרון מצוין שלא יעלה לאוצר המדינה ולו שקל אחד שחוק.

ארז רוזנבוך: אנחנו רואים את קושי הגדול בשוק השכירות.

ארז רוזנבוך: אני לא יודע אם אתם ערים לו.

ארז רוזנבוך: ברבעון האחרון יש עלייה של בין 10% ל-20% בשכר דירה.

ארז רוזנבוך: עוד לא רואים את זה בנתוני הלמ"ס.

ארז רוזנבוך: אנחנו רואים בפתח תקוה עלייה מ-5,500 שקל שכר דירה ל-6,500 שכר דירה, בהרצליה מ-6,800 ל-8,600, ואפילו טיפה יותר.

ארז רוזנבוך: בגבעת שמואל מ-4,000 ל-4,800, בחולון מ-5,600 ל-6,500.

ארז רוזנבוך: מדובר בעלייה דרמטית בשכר דירה בשלושה-ארבעה חודשים אחרונים.

ארז רוזנבוך: כידוע, באוגוסט יש להרבה מאוד אנשים חידושים של הסכמי שכירות.

ארז רוזנבוך: התחושה שלנו היא שעלולה להיות קפיצה דרמטית בשכר הדירה.

ארז רוזנבוך: שכר הדירה לאוכלוסיות החדשות יעלה.

ארז רוזנבוך: אנחנו הצענו לאוצר כבר לפני כשנתיים פתרון לנושא הזה.

ארז רוזנבוך: לצערנו, נושא זה לא מקודם בקצב משביע רצון.

ארז רוזנבוך: או נכון להיום, לא ראינו תוצאות של הדבר הזה בשטח.

ארז רוזנבוך: מהו הפתרון שהצענו?

ארז רוזנבוך: אנחנו, השוק הפרטי, מוכנים לקחת על עצמנו.

ארז רוזנבוך: המשקיעים שלנו הם כל הגופים המוסדיים.

ארז רוזנבוך: המשקיעים הגדולים אצלנו הם: הפניקס, כלל, מנורה, מור, יאיר לפידות, אלטשולר, וכן הלאה.

ארז רוזנבוך: אנחנו מאגדים אצלנו את הגופים המוסדיים.

ארז רוזנבוך: אנחנו נרכוש דירות בשוק החופשי ונשכיר אותן בשכר דירה מפוקח ומוזל לזכאי משרד השיכון.

ארז רוזנבוך: אנחנו מוכנים לקחת את זה על עצמנו, ובלבד שנוכל לקבל מהמדינה ערבות מדינה לחוב שלנו.

ארז רוזנבוך: אנחנו מוכנים לקחת על עצמנו את המשימה הלאומית של השכרת דירות לטווח ארוך בשכר דירה מפוקח ומוזל באזורי ביקוש, שבהם למדינה אין כמעט קרקעות, ולעשות את זה מהר.

ארז רוזנבוך: אנחנו מאמינים שאנחנו וקרנות הריט הנוספות יכולים תוך כשנה-שנתיים לרכוש אלפים רבים של דירות באזורי ביקוש ולהשכיר אותן בשכר דירה מפוקח ומוזל לטווח ארוך.

מיכאל ביטון: מה השיטה?

מיכאל ביטון: מה הרעיון המסדר?

ארז רוזנבוך: הרעיון המסדר הוא שאנחנו נקבל ערבות מדינה לחוב שלנו.

מיכאל ביטון: לחוב, אבל עדיין תצטרכו החזר השקעה ורווחים.

מיכאל ביטון: אם אתה באזורי ביקוש אז ההשקעה היא גדולה.

ארז רוזנבוך: אנחנו לא מוכרים את הדירות במשך עשרים שנה.

מיכאל ביטון: לא מוכרים.

מיכאל ביטון: מה תהיה השכירות בבית כזה?

ארז רוזנבוך: 25% מהדירות שנרכוש, אנחנו נשכיר ב-20% הנחה על מחיר השוק.

מיכאל ביטון: כמה?

מיכאל ביטון: תן לי מספרים.

ארז רוזנבוך: אני חושב שהחברה שלנו לבד מסוגלת בשנה-שנתיים לרכוש כ-5,000 דירות ולהשכיר 1,500 או 1,200 דירות בהנחה משמעותית.

מיכאל ביטון: כמה תעלה השכירות בפתח תקוה ובמקומות בהם אתם פועלים?

ארז רוזנבוך: לדוגמא, במקום שהשכירות בגבעת שמואל תהיה 4,800 היא תהיה באזור 3,800.

מיכאל ביטון: רק בגלל שהמדינה נתנה לך ערבות.

ארז רוזנבוך: נכון.

ארז רוזנבוך: המדינה לא מוציאה שקל מכיסה.

מיכאל ביטון: אתה יודע שהמדינה מממנת שכר דירה לעשרות אלפי זכאים.

מיכאל ביטון: למה שלא תשכן אותם אצלך, כולל המימון שהם מקבלים?

ארז רוזנבוך: בשמחה.

ארז רוזנבוך: המדינה אפילו לא צריכה לממן את שכר הדירה שלהם.

ארז רוזנבוך: היא תחסוך את שכר הדירה שלהם ותיתן את זה לאוכלוסיות נזקקות אחרות, או שהיא תוכל לתת אותם בנוסף כי יש פה מצוקה אדירה.

ארז רוזנבוך: אנחנו פתרון נוסף שלא עולה למדינה שקל.

ארז רוזנבוך: כל מה שאנחנו אומרים למדינה הוא: תני ערבות לחוב שלנו.

ארז רוזנבוך: זה יוזיל לנו את החוב בצורה משמעותית.

ארז רוזנבוך: אנחנו מגייסים אותו משוק הון, לא מגייסים את הכסף מהמדינה.

ארז רוזנבוך: זה לא עולה למדינה לירה.

מיכאל ביטון: למה אתם לא שותפים בדיור להשכרה בפרויקטים של המדינה?

ארז רוזנבוך: אנחנו כן.

ארז רוזנבוך: אנחנו קנינו ארבעה פרויקטים כאלו.

ארז רוזנבוך: אנחנו לא רוצים עזרה מהמדינה בפרויקטים האלו.

ארז רוזנבוך: מקום שהמדינה סבסדה את הקרקע, היא נתנה מספיק סבסוד.

ארז רוזנבוך: היא לא צריכה לסבסד עוד.

מיכאל ביטון: מה יהיה שכר הדירה בבניין כזה?

ארז רוזנבוך: שם המדינה קובעת.

ארז רוזנבוך: שם זה אותו דבר, בהנחה של 20% על מחיר שוק.

ארז רוזנבוך: זה תלוי על איזה מקום אתה שואל אותי.

ארז רוזנבוך: אתה יכול לשאול אותי על ירושלים, חולון, באר יעקב וראשון, על המקומות בהם קנינו.

ארז רוזנבוך: אני מדבר איתך על זה שאנחנו קונים את הדירות באזורי ביקוש.

ארז רוזנבוך: אנחנו נשכיר אותן ב-20% הנחה על מחיר השוק, לפי קביעה של שמאי של המדינה.

מיכאל ביטון: האם ישבתם עם שר השיכון והמנכ"ל?

ארז רוזנבוך: ישבנו עם מנכ"ל משרד השיכון לאחרונה.

ארז רוזנבוך: משרד האוצר קיבל מאיתנו את הרעיון הזה לפני כשנתיים.

ארז רוזנבוך: הנושא הזה עלה בוועדת הכספים של הכנסת כבר בשלושה דיונים שונים.

מיכאל ביטון: יפתח, מה אתה אומר על הדבר הזה?

יפתח עשהאל: ארז מתייחס לשכירות ארוכת טווח.

יפתח עשהאל: אכן כמו שהוא אומר, קודמה בוועדת הכספים רפורמה ענקית בעולם שכירות ארוכת טווח.

יפתח עשהאל: בין היתר, גם קרנות ריט ביצעה איזושהי הקלה, שהחליטה עליה הוועדה, שמאפשרת לו לפעול ולשפר את המודל הכלכלי.

יפתח עשהאל: אנחנו רואים שזה מיושם כבר בשטח.

מיכאל ביטון: הוא מביא עוד רעיונות.

מיכאל ביטון: הוא אומר: גם אם אני רכשתי דירה ונתת לי ערבות, אני אשכיר אותה ב-20% הנחה.

מיכאל ביטון: לא רק בית חדש שנבנה.

מיכאל ביטון: אני מנסה לחבר פה את הכסף שיורד לטמיון.

מיכאל ביטון: אתם שמים בשנה כ-2 מיליארד שקל על סיוע בשכר דירה לזכאים.

מיכאל ביטון: אם הייתי נותן את הסיוע הזה לחברה, כולל ערבות מדינה, הייתי נותן להם בית לעשרים שנה.

מיכאל ביטון: מפסיד את השכירות אבל יודע את המחיר.

מיכאל ביטון: הרי בסיוע בשכר דירה באזורי ביקוש, המשכיר יודע שזה מקרה רווחתי והוא מוסיף יותר עלות לשכר הדירה מכפי שהוא.

מיכאל ביטון: הוא מייקר את השכירות כי הוא יודע שלאיש יש סיוע.

מיכאל ביטון: אין לי דרך לדעת שהסיוע הגיע לאיש.

מיכאל ביטון: העלו את המחיר כי יודעים שיש לו סיוע בשכר דירה ומראש נותנים לו מחיר גבוה יותר.

מיכאל ביטון: האוצר דיבר איתי על רעיונות כאלו לפני שנתיים.

מיכאל ביטון: מה שהוא אומר פה היום עלה בדיונים עם שאול מרידור לפני שנתיים.

מיכאל ביטון: יש מצבים נדירים שאנשים במגזר העסקי שמים את כל הקלפים על השולחן ומבקשים לאתגר אותם.

יפתח עשהאל: זה בוצע, אדוני היושב-ראש.

יפתח עשהאל: אנחנו מנסים שהרפורמה תביא, גם בפעולות משרד השיכון לשיווק דרך חברה להשכיר, וגם דרך גיוס קרקע פרטית גם דרך קרנות ריט, כפי שאומר ארז, ההטבות העמוקות במס המאוד מאוד משמעותיות שהחברה שלו מקבלת, וגם חברות רבות בשוק.

יפתח עשהאל: אנחנו מצפים שזה יביא בערך ל-10% משוק השכירות בעשור הקרוב, ולכן זה ישרת את כל שכבות האוכלוסייה, כולל האוכלוסייה המדוברת.

מיכאל ביטון: מה עם 2 המיליארד שאתה מוציא על שכר דירה לזכאים?

יפתח עשהאל: זה מאמץ נוסף.

מיכאל ביטון: קח את הכסף הזה ותהפוך אותו לכסף שיוצר מציאות, ולא שמישהו מגדיל את העלויות.

יפתח עשהאל: כרגע זה לא על חשבון, כרגע אנחנו עושים את זה בנוסף.

ארז רוזנבוך: אנחנו לא צריכים כסף, אנחנו צריכים רק ערבות.

ארז רוזנבוך: דיברתם על 10% בעשור הקרוב.

ארז רוזנבוך: אנחנו יכולים לעשות את זה בשנתיים הקרובות, לא בעשור הקרוב.

יפתח עשהאל: לעניין מתן ערבות מדינה לחברה פרטית שמקבלת הטבות מס מאוד משמעותיות – זה נמצא בבחינה מאוד עמוקה אצל החשב הכללי.

יפתח עשהאל: הוא נמצא גם בזום.

יפתח עשהאל: אני יכול להתייחס.

מיכאל ביטון: אם ההטבה הזו תינתן באופן שקוף לציבור כמכרז אז חברות אמיצות יתחייבו ויגישו.

מיכאל ביטון: מי שהוא לא אמיץ – לא יגיש.

יפתח עשהאל: הנושא נמצא בבחינת עומק משמעותית של החשב הכללי, גם בשיתוף חברת דירה להשכיר ועם גורמי ייעוץ נוספים שעושים על זה עבודת עומק.

יפתח עשהאל: הם בוחנים נושא זה לבקשת ועדת הכספים.

מיכאל ביטון: אפשר לרכוש את הדירות.

מיכאל ביטון: הוא קונה דירות והוא מתחייב להשכיר אותן ב-20% ממחיר השוק לעשרים שנה בשכירות קבועה.

מיכאל ביטון: כל מה שהוא צריך זה ערבות בנקאית.

יפתח עשהאל: נכון.

יפתח עשהאל: זה בדיוק הרפורמה שקידמנו.

יפתח עשהאל: אנחנו מצפים ש-10% משוק השכירות הולך להיות כזה בזכות הרפורמה.

מיכאל ביטון: לא רק דיור חדש אלא רכש דירות קיימות.

יפתח עשהאל: גם רכש דירות קיימות דרך קרנות הריט.

יפתח עשהאל: נושא ערבות המדינה זה עוד הטבה ספציפית בתוך כל סל ההטבות הנרחב והמעמיק מאוד שהחברה הספציפית ואחרות מקבלות.

מיכאל ביטון: האם יותר קל למדינה לוותר על מיסוי על כסף אמיתי או לקחת סיכון ולתת ערבות?

מיכאל ביטון: זה טוב שהיא ויתרה על מסים ועודדה את השוק, אבל לקחת סיכון על ערבות.

מיכאל ביטון: אגב, בנדל"ן ובמשכנתאות, אפילו של האזרחים, הנתון הוא שכ-90% מהאזרחים משלמים את המשכנתא שלהם בזמן.

מיכאל ביטון: רוב חברות הנדל"ן יעמדו בהתחייבויות שלהן מול המדינה.

מיכאל ביטון: שווי הכסף ועלויות הריביות שלהן מוזלות כי זה ערבות מדינה.

מיכאל ביטון: הן יכולות לגלגל את זה לאזרח.

יפתח עשהאל: זה מעלה שאלות בעולם בו עלות המימון היא מאוד מאוד נמוכה.

יפתח עשהאל: שוב, זה נמצא בבחינה אצל החשב הכללי.

מיכאל ביטון: מה שמו של רכז השיכון?

יפתח עשהאל: ארבל אלטשולר.

יפתח עשהאל: הוא נמצא פה בזום, אם צריך.

מיכאל ביטון: האם יש עוד אחד שעוסק בשיכון?

מיכאל ביטון: מה עם צחי?

יפתח עשהאל: צחי הוא באגף תקציבים, לא בחשב הכללי.

יפתח עשהאל: הבחינה הזו נמצאת בחשב הכללי.

יפתח עשהאל: אני באגף תקציבים.

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה פגישה עם צחי ואיתך ועם ארבל ועם הבחור הזה ונגלגל רעיונות.

יפתח עשהאל: אדוני היושב-ראש, זה כבר נמצא.

יפתח עשהאל: זו רפורמה שבוצעה כבר בוועדת כספים.

מיכאל ביטון: אתה לא מזמין אותי לפגישה?

יפתח עשהאל: ברור שאני מזמין.

מיכאל ביטון: תן לי לבוא לפגישה אחת איתכם.

יפתח עשהאל: מעולה.

אלון קנינגר: צריך מאוד להיזהר ממתן הטבות לחברות גדולות שירכשו ויתחרו עם הזוגות הצעירים באותם אזורי ביקוש על אותן דירות.

אלון קנינגר: אנחנו נותנים הטבות לבעלי הון, מפחיתים את ההיצע, ולמעשה נעמיד את הזוגות הצעירים במצב שהם יצטרכו להחזיר את אותם חובות שאדוני פה הציג, ולנו לא תהיה אפשרות לקנות.

יפתח עשהאל: אדוני היושב-ראש, אני ממליץ להעלות את ארבל אלטשולר מהחשב הכללי לזום.

יפתח עשהאל: הוא יידע להתייחס, הוא מכיר את הדברים.

מיכאל ביטון: אלון, ההערה שלך נכונה.

מיכאל ביטון: אתה לא צריך להתחרות איתו.

מיכאל ביטון: אתה צריך לקנות דירה ב-800,000 שקל וב-1 מיליון שקל.

מיכאל ביטון: אתה צריך להתחרות איתו על דירות של 1.5 – 2 מיליון.

אלון קנינגר: התוכנית היום היא כפול 4 ממה שאדוני עכשיו מציע.

אלון קנינגר: אנשים בכנסת ובממשלה הזו צריכים להפוך שולחן כיוון שאדוני השר לקח תוכנית מ-2014, ונמצא פה גם חבר מהחשב הכללי, כשאז 300,000 אולי שיקפו 20% הנחה, והביא אותה ל-2022, כשהיום זה משקף 12% הנחה.

מיכאל ביטון: כבר אמרת את זה בפתח דבריך.

מיכאל ביטון: שימי אדזיאשוילי, חבר הנהלת התאחדות יועצי המשכנתאות לדיור, בבקשה.

מיכאל ביטון: הדיון התנקז לנחושים ביותר שמתמידים.

שימי אדזיאשוילי: אתה יודע, אני תמיד מתמיד.

שימי אדזיאשוילי: תודה ליושב-ראש, לחברי הכנסת, ולשר שהיה.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו באים מטעם התאחדות יועצי המשכנתאות להציג שני דברים: ראשית, נושא הזכאות למשכנתאות.

שימי אדזיאשוילי: כל הידע שיש היום לגבי משכנתאות נמצא היום בהתאחדות.

שימי אדזיאשוילי: לצערנו, לא משתמשים בנו למרות שאנחנו כל הזמן פונים וכל הזמן מבקשים להגיע לפגישות.

שימי אדזיאשוילי: ביקשנו להקים ועדה מייעצת לתחום הזכאויות והדיור.

שימי אדזיאשוילי: לצערנו, בקשותינו לא נענות והדברים לא קורים ולא מתקדמים.

שימי אדזיאשוילי: אני רוצה להציג פה את ההצעה שלנו, שהצגנו גם לשר השיכון.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו מקווים מאוד שנצליח לקדם אותה איתך, אדוני היושב-ראש, ועם משרד השיכון.

שימי אדזיאשוילי: היום הזכאות משכנתא היא סבסוד של חצי אחוז מתחת לריבית הממוצעת במשק.

שימי אדזיאשוילי: הריבית היום היא מאוד מאוד זולה, משמעותית וטובה.

שימי אדזיאשוילי: היא באמת יכולה להוות שימוש נכון לציבור.

שימי אדזיאשוילי: יש פה שתי בעיות: ראשית, הבנקים עדיין מנצלים את זה, ועדיין כשלוקחים משכנתא זכאות, הם מעלים את הריבית במשכנתא המשלימה.

שימי אדזיאשוילי: העלינו את זה כמה פעמים, הצגנו הוכחות.

שימי אדזיאשוילי: לצערנו, זה קורה שוב ושוב.

שימי אדזיאשוילי: בנק ישראל העיר פעם אחת לבנקים, אבל הם חוזרים.

שימי אדזיאשוילי: כלומר, לא משיגים את המטרה.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו מעלים את הנושא הזה שוב פה.

שימי אדזיאשוילי: שנית, אנחנו מציעים פתרון טוב ויעיל במקום כל ההגרלות של מחיר למשתכן ומחיר מטרה, שהם למעשה פתרונות זעומים בתחום הדיור ולא משפיעים באמת על כל עולם הדיור.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו מציעים שאת זכאות המשכנתא נחריג מאחוזי המימון של המשכנתא.

שימי אדזיאשוילי: זוג צעיר יכול לקבל היום 75% מימון כדירה ראשונה.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו מציעים שאת זכאות המשכנתא ניתן מעבר ל-75% מימון, עד להגבלה של 85% או 90% מימון, בהתאם להחלטת המדינה.

שימי אדזיאשוילי: אנחנו כמובן יותר גמישים כאן.

שימי אדזיאשוילי: משכנתא הזכאות תהיה בדרגה שנייה לבנק.

שימי אדזיאשוילי: כך גם הבנקים לא נפגעים והם ממשיכים ברווחים שלהם, וגם המדינה לא מוציאה שקל מכיסה.

שימי אדזיאשוילי: לגבי ערבות המדינה, שכביכול המדינה חוששת שתהיה פה דלתא ושאנשים לא יצליחו לשלם – כבר היום אתם מקבלים 90% משכנתא במחיר למשתכן ומחיר למטרה.

שימי אדזיאשוילי: מה ההבדל במחיר למשתכן ל-90% מימון שיהיה בשוק החופשי?

שימי אדזיאשוילי: כל אדם שירצה לקנות דירה ראשונה יוכל לקבל את אותם 90% מימון.

שימי אדזיאשוילי: ושוב, המדינה לא מוציאה פה שקל.

שימי אדזיאשוילי: אין פה הגרלות.

שימי אדזיאשוילי: כל אדם יוכל לנצל זאת בדירת יד שנייה בפריפריה, ששם זה באמת הרבה יותר משמעותי.

מיכאל ביטון: שימי, אני אדאג שמנכ"ל השיכון ייפגש איתכם לפגישה ממוקדת על הדבר הזה.

שימי אדזיאשוילי: מצוין, נשמח מאוד.

מיכאל ביטון: שב עם מנכ"ל משרד השיכון כי אלו פרטים, שגם אם נגיד אותם כאן, לא יעשו את העבודה.

מיכאל ביטון: אני אדאג לך לפגישת עבודה עם מנכ"ל השיכון בנושא הזה.

מיכאל ביטון: לקראת התקציב הבא וחוק ההסדרים, אפשר להביא פה תיקוני חקיקה שיאפשרו את מה שדיברת.

שימי אדזיאשוילי: כל היופי הוא שזה לא מצריך פה תיקון חקיקה.

שימי אדזיאשוילי: זה נטו בהוראה של משרד השיכון.

מיכאל ביטון: עוד יותר טוב, מצוין.

מיכאל ביטון: נקדם את זה.

שימי אדזיאשוילי: מחיר מטרה היום מול מחיר למשתכן - עלייה של בין 20% ל-50% במחירים.

שימי אדזיאשוילי: אם במחיר למשתכן המחירים היו סביב 10,000 - 11,000 שקל באזורי המרכז, היום המחירים באזורי המרכז הם 16,000 – 17,000 שקל למטר.

שימי אדזיאשוילי: זו עלייה שמשקפת עלייה של 35% - 50% במחיר לזוג צעיר שצריך לרכוש עכשיו את אותה דירה.

שימי אדזיאשוילי: שנית, השינוי במחיר למשתכן ובמחיר מטרה קרה בעיקר במכרזים לקבלנים של מינהל מקרקעי ישראל.

שימי אדזיאשוילי: אם עד היום במחיר למשתכן היה רק מחיר מקסימום לציבור, היום במחיר מטרה הוסיפו גם מחיר מינימום, גם מחיר מקסימום, ובנוסף למחיר המינימום למטר הוסיפו שחייב להיות תמחור בנוסף למחיר למטר גם למחיר הקרקע.

שימי אדזיאשוילי: זו ההשפעה הכי גדולה היום על מחירי מטרה.

שימי אדזיאשוילי: שם יש התייקרות של 20% במחיר לזוג צעיר שמתמודד עכשיו על אותו מכרז.

שימי אדזיאשוילי: לכן, במחיר מטרה אין שום בשורה לציבור.

שימי אדזיאשוילי: ההנחות כמעט לא משמעותיות.

שימי אדזיאשוילי: המחירים עלו בצורה מטורפת לעומת מחיר למשתכן.

מיכאל ביטון: תודה רבה, שימי.

מיכאל ביטון: עו"ד אורלי אריאב, מנהלת הגר, מחקר ופיתוח דיור חברתי, בבקשה.

אורלי אריאב: שלום ותודה רבה.

אורלי אריאב: אני מנהלת את מרכז הגר.

אורלי אריאב: זהו מכון שעוסק בדיור חברתי.

אורלי אריאב: בין היתר, אנחנו סייענו בניסוח תיקון 120 לחוק התכנון והבנייה – התוספת השישית לחוק שמתעסקת בדיור בהישג יד.

אורלי אריאב: אני רוצה להצטרף למה שאומר כל הזמן יושב-ראש הוועדה, ואמרו רבים לפניי, שיש לנו כרגע בעיה עם ההגדרה של דיור בהישג יד או בר השגה, שהוא כאחוז משווי שוק ולא כאחוז מהכנסה של האנשים.

אורלי אריאב: עד שהחוק ישנה בעניין הזה, ואנחנו מקווים לעבוד על זה, יש עוד לא מעט דברים שאפשר לעשות.

אורלי אריאב: חלקם נעשים וחלקם יחסית פשוטים לעשייה.

אורלי אריאב: אני רוצה לחלק את הדיון הזה לשניים: יש לנו את הנושא של דב"י לפי חוק התכנון והבנייה, שזה יותר סמכות של ועדות מחוזיות ומקומיות בקרקע פרטית, ויש לנו את מה שאנחנו יודעים על יחידות דיור ברמ"י.

אורלי אריאב: בכל מה שקשור לתוספת השישית, דב"י כמובן מוגדר כדיור להשכרה ארוכת טווח, שחלק ממנו, לצערנו, רק 25%, הוא במחיר מופחת, וההפחתה היא בין 20% ל-40%.

אורלי אריאב: מה שמקובל היום, גם בקרקעות של רמ"י וגם בתוכניות שמקודמות על-ידי הוועדות, זה רק 20% הפחתה.

אורלי אריאב: זה כבר נאמר לפניי.

אורלי אריאב: אפרופו הדיון הקודם, בו דיבר ארז מקרן מגוריט, הפחתה של 20% בקרקעות בשכירות באזורי ביקוש, כמו בתל אביב, לא נותנת מענה לאוכלוסיית היעד של התיקון הזה לחוק שמתייחס לדיור בהישג יד.

אורלי אריאב: היא נותנת מענה בתל אביב רק לעשירון 8, 9 ו-10, ובמקומות אחרים אולי 7 עד 10.

אורלי אריאב: כלומר, אין כאן פתרון לאוכלוסייה שלשמה נוצר התיקון הזה.

אורלי אריאב: זו כבר סוגיה מאוד מאוד משמעותית.

אורלי אריאב: אם אנחנו לא משנים את ההגדרות אז לפחות להגדיל את אחוז ההפחתה ל-40%.

אורלי אריאב: יש עוד כמה נקודות קטנות שבעניינן פנינו למשרד המשפטים, למשרד השיכון, למשרד האוצר, שהן חסמים בנוגע לתוכניות של ועדות מחוזיות.

אורלי אריאב: אחת מהן היא נושא תקנות בנושא הסדרי הגרלות.

אורלי אריאב: לפי החוק, מבלי שיהיו תקנות כאלה, אי אפשר להוציא היתרי בנייה.

אורלי אריאב: זה אומר שבכל אותן תוכניות שכבר יש בהן דיור בהישג יד, לא ניתן להוציא היתרי בנייה כיוון שלא נחקקו תקנות בנושא.

אורלי אריאב: אותו דבר לגבי תקנות בנושא תנאי זכאות.

אורלי אריאב: אומנם בחוק ההסדרים היתה התייחסות לעניין הזה ונאמר שתוך 18 חודש יובאו לוועדת הפנים תקנות.

אורלי אריאב: לא ברור למה זה צריך לקחת 18 חודש, זה דבר שהוא יחסית פשוט.

אורלי אריאב: אנחנו עשינו עבודה בנושא הזה והצענו להעביר אותה כדי שהיא תסייע.

אורלי אריאב: אפשר לזרז את העניין הזה.

מיכאל ביטון: אורלי, יש לך תקשורת עם משרד השיכון?

אורלי אריאב: כן, יש לנו בהחלט תקשורת.

אורלי אריאב: אנחנו גם כתבנו מכתבים ולא כל כך קיבלנו מענים.

אורלי אריאב: קיוויתי שבעזרת הוועדה הזו נוכל אולי קצת יותר להתקדם.

מיכאל ביטון: מה זה מינהלת הגר?

אורלי אריאב: מרכז הגר זה מכון מחקר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב שעוסק במחקר על דיור חברתי.

אורלי אריאב: אנחנו עושים מחקר יישומי.

אורלי אריאב: עשינו מחקרים גם יחד עם משרד הרווחה.

מיכאל ביטון: האם לא ישבתם עם אנשי השיכון?

אורלי אריאב: ישבנו גם אנשי השיכון וישבנו יחד עם אנשי - - -

מיכאל ביטון: אז למה צריך מכתבים אם היתה לכם פגישת עבודה איתם?

אורלי אריאב: אין לנו איתם פגישות עבודה מוסדרות אלא מעת לעת.

אורלי אריאב: אני רוצה לדבר על קרקעות בשיווק של רמ"י.

אורלי אריאב: גם השר וגם המנכ"ל דיברו על חלופות של שכירות.

אורלי אריאב: אבל הם מדברים על מה שמשרד האוצר קורא שכירות מוסדית, שכירות ארוכת טווח.

אורלי אריאב: הם לא מדברים על העניין הזה של מחיר מופחת.

אורלי אריאב: בסופו של דבר, מתוך למעלה מ-400 יחידות דיור שאושרו על-ידי הוותמ"ל, בסך הכול כ-3.5% הן יחידות דיור במחיר מופחת.

אורלי אריאב: הדבר הזה צריך להשתנות.

אורלי אריאב: כל זמן שרמ"י תמשיך לשווק קרקעות לכל המרבה במחיר, אנחנו בבעיה ומחירי הדירות ומחירי הקרקע רק עולים.

אורלי אריאב: למשל, עשו כבר תיקון בנושא של חוק עידוד השקעות הון וגם בנושא חוק הריטים, והאריכו את תקופת השכירות, אבל לא התייחסו בחוקים האלה למחיר מופחת או מפוקח.

אורלי אריאב: זאת אומרת, המענה שניתן פה הוא מענה לגופים המוסדיים שיש להם היום המון המון כסף להשקיע.

אורלי אריאב: הם לא יודעים במה להשקיע את זה.

אורלי אריאב: הם צריכים השקעות סולידיות.

אורלי אריאב: הם מוכנים לתת, למשל, לקרנות ריט, השקעות באפס אחוז ריבית.

אורלי אריאב: מנכ"לים של קרנות ריט אמרו לי שהם מצליחים לגייס במינוס, בריבית שלילית.

אורלי אריאב: אין היום שום בעיה לגייס כסף.

אורלי אריאב: אבל החוק לא קובע, וכך גם חוק עידוד השקעות הון, שהכסף הזה צריך ללכת לדיור במחיר מופחת.

אורלי אריאב: ומופחת מעבר ל-20% כדי שהוא ייתן באמת מענה לאוכלוסייה הרלוונטית.

אורלי אריאב: יש איזה אמירה במשרד האוצר האומרת: בואו נייצר קודם מלאי גדול של דיור בשכירות ארוכת טווח ורק אחר כך נתחיל לטפל בעניין של הפחתת המחיר.

אורלי אריאב: אבל זה לא עובד כך.

אורלי אריאב: כי ברגע שיש כבר את המלאי בשכירות שהיא במחיר שוק, אי אפשר יהיה בדיעבד להוריד אותו למחיר נמוך יותר.

מיכאל ביטון: אורלי, תודה רבה.

מיכאל ביטון: ארבל אלטשולר, החשב הכללי, התייחסות.

ארבל אלטשולר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

ארבל אלטשולר: נאמרו כאן הרבה מאוד דברים במהלך הדיון.

ארבל אלטשולר: אתייחס בקצרה רק לשתי סוגיות כי חשוב לי להעמיד דברים על דיוקם.

ארבל אלטשולר: ראשית, בכל מה שקשור לשכירות ארוכת טווח.

ארבל אלטשולר: קודם כול, סיוע בשכר דירה ומגורים להשכרה ארוכת טווח, לאו דווקא מיועדים לאותה אוכלוסייה.

ארבל אלטשולר: כלומר, לא מדובר בהכרח בתוכניות חלופיות.

ארבל אלטשולר: ספציפית בנוגע לכל מה שקשור לשכירות ארוכת טווח, אני יכול לומר שמשרד האוצר שם לו למטרה כבר מראשית הדרך, עוד מאז 2013, וזה גם נאמר במפורש במספר החלטות ממשלה, שאחת המטרות היא לראות איך מכניסים כסף מוסדי לענף הזה.

ארבל אלטשולר: ספציפית לנושא של ערבויות מדינה לקרנות ריט – זה נמצא בבחינה.

ארבל אלטשולר: אנחנו גם בשיח עם כל המערכת הבנקאית והגורמים המוסדיים.

ארבל אלטשולר: יש כאן כל מיני מורכבויות.

ארבל אלטשולר: יש כאן גם מספר מצומצם של שחקנים פרטיים שמעורבים בנושא הזה.

ארבל אלטשולר: הנושא הזה נמצא בבחינה ובטיפול שלנו, באחריות כמובן של החשב הכללי.

ארבל אלטשולר: ומעבר לזה, גם כל נושא המשכנתאות המוכוונות שנמצא ומנוהל אצלנו בשיתוף פעולה מלא עם משרד הבינוי והשיכון.

ארבל אלטשולר: אציין ביחס לאחת ההצעות שהועלו כאן, שחלק ניכר מאוד מההלוואות מועמדות ממקורות הבנקים.

ארבל אלטשולר: כל הנושא של משכנתא מדרגה שנייה, של מתן מעמד נחות לכספים כאלו לעומת כספים אחרים, הוא בעייתי מאוד.

ארבל אלטשולר: הוא מהווה Moral Hazard.

ארבל אלטשולר: מעל הכול, הוא פשוט לא רלוונטי כי מדובר בהלוואות מכספי בנק בחלק גדול מאוד מהמקרים.

ארבל אלטשולר: הנושא הזה נדון מספר פעמים בעבר.

ארבל אלטשולר: זה לפחות לא משהו רלוונטי.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: אני כן רוצה שתשב עם ארגון יועצי המשכנתאות, שמחובר לשטח ומטפל באלפי משכנתאות.

מיכאל ביטון: גם עיגנו את מעמדם בחוק הבנקאות הפתוחה.

מיכאל ביטון: תקבל מהם מידע.

מיכאל ביטון: לפעמים לא כל התורה וכל הרעיונות נמצאים במשרד אחד ובמקום אחד.

מיכאל ביטון: כשמישהו בא עם רעיון, צריך להקשיב לו.

ארבל אלטשולר: גם שימי וגם יונתן ברלינר פנו אליי בעבר.

ארבל אלטשולר: הדלת שלי תמיד פתוחה.

מיכאל ביטון: תודה.

מיכאל ביטון: נעמי מורביה, יו"ר מטה המאבק של הנכים בישראל, בבקשה.

מיכאל ביטון: תודה שהמתנת בסבלנות.

מיכאל ביטון: נעמי, את אחרונה חביבה.

נעמי מורביה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

נעמי מורביה: יש בידי חוברת: דוח הצוות לשיפור הסיוע לדיור עבור נכים הרתוקים לכיסא גלגלים.

נעמי מורביה: זה דוח שהוכן בעקבות ישיבות ארוכות שארכו כשנה.

נעמי מורביה: הוא הוגש בסוף 2016.

נעמי מורביה: אם סעיף אחד מכל החוברת הזו היה מקוים, מצבנו, מצב הנכים המרותקים לכיסאות גלגלים, היה הרבה יותר טוב.

נעמי מורביה: אני רוצה לחזור ולבקש מאחר ובפועל אנחנו גרים בשכירות.

נעמי מורביה: גם בדיור הציבורי התשלום החודשי שלנו הוא תשלום של שכירות.

נעמי מורביה: הסכום הוא לא נמוך, הוא רחוק מלהיות מסובסד.

נעמי מורביה: מה שהיה פעם 150 שקל, היום מגיע לכדי 2,500 שקל.

נעמי מורביה: יתרה מזאת, אלו שזכו, במירכאות, לקבל דמי חל"ת, זה נחשב להם כהכנסה, ולכן החברות המשכנות אוטומטית העלו להם את השכירות.

נעמי מורביה: אנשים מצאו עצמם מקבלים כמה גרושים חל"ת, קצבת הנכות מקוצצת כי הם משתכרים, והם משלמים שכירות אדירה.

נעמי מורביה: אני רוצה לחזור למבצע שנעשה בזמנו כאשר מכרו את הדירות לאנשים עם מוגבלות במבצע של 80% - 90% הנחה.

נעמי מורביה: המטרה היתה חד משמעית: הכספים שנכנסו היו צבועים ומיועדים לרכישה חוזרת של דירות כדי להגדיל את מלאי הדירות בדיור הציבורי.

נעמי מורביה: בעקבות דוח המבקר, בפועל נכנסו כ-2 מיליארד שקל מהמבצע של המכירה ושקל אחד לא הגיע לדיור הציבור.

נעמי מורביה: לא נרכשה אפילו בלטה, לא רק דירה.

נעמי מורביה: הדירות היום בדיור הציבורי הן בנות שלושים, ארבעים וחמישים שנה.

נעמי מורביה: אלו דירות מיושנות מאוד.

מיכאל ביטון: חלקן על קומות עמודים.

מיכאל ביטון: אלו בניינים בבעלות המדינה.

מיכאל ביטון: אם המדינה היתה רוצה, היא היתה סוגרת את העמודים ויוצרת כמה דירות לנכים.

מיכאל ביטון: אפשר לייצר שם כמה מאות בתים בקלות.

מיכאל ביטון: למשל, לתת לכל הבניין איזה צ'ופר של מעלית או משהו אחר כדי שיסכים להתרחבות הזו, למרות שהנכס הוא בבעלות המדינה.

נעמי מורביה: נכון.

נעמי מורביה: היתה הצעה נוספת לדרוש מכל הקבלנים, שבנו אז במחיר למשתכן, במחיר מטרה, בדיור בר השגה, בקליעה בחץ ובקשת, ולומר להם: אתם מקצים בקומת הקרקע של הבניין שאתם בונים דירה אחת מונגשת.

נעמי מורביה: בתמורה אנחנו מאפשרים לכם לבנות עוד קומה אחת או משהו אחר, כך שלמדינה זה לא היה עולה שקל נוסף וכבר היום במיידית היו 3,000 – 4,000 דירות במלאי.

נעמי מורביה: זה פתרון מהיר כמו ברק לכל ההמתנה.

נעמי מורביה: אנחנו, האנשים עם מוגבלות הרתוקים לכיסאות גלגלים, שגרים בדיור הציבורי, גרים בדירות מיושנות של ארבעים וחמישים שנה, עם בעיות אדירות של עובש, רטיבות וקירות מתקלפים.

נעמי מורביה: זה עולה הון גם לחברות המשכנות, אם הן בכלל משפצות.

נעמי מורביה: התחזוקה כבר לא משתלמת להן.

נעמי מורביה: תודה.

מיכאל ביטון: תודה על הדברים, יקירתי.

מיכאל ביטון: לסיכום: הדיון שלנו עסק בדיור בר השגה.

מיכאל ביטון: הדיון לא עסק בכך שהדירות בישראל התייקרו.

מיכאל ביטון: כי כשאדם קונה דירות בתל אביב או וילות בהר סוף, הוא משלם מיליונים.

מיכאל ביטון: לא נוכל להתעסק בשווי הדירות האלה.

מיכאל ביטון: המטרה שלנו היא שזוג צעיר, אדם נכה, משפחה צעירה, יוכלו לקנות דירה או בית במחירים של 600,000 – 800,000 שקל, מיליון שקל, ולא יותר.

מיכאל ביטון: אנחנו רחוקים מהתוצאה הזו.

מיכאל ביטון: רבים בחברה הישראלית לא מצליחים להגיע לבית, שהוא תנאי יסוד לקורת גג, לחיים בכבוד.

מיכאל ביטון: חובתה של מדינה לדאוג לאזרחיה.

מיכאל ביטון: המדינה הענייה, של שנות השישים והשבעים, בנתה בתים במימון שלה, בערבויות שלה.

מיכאל ביטון: היא בנתה עשרות אלפי בתים.

מיכאל ביטון: היא בנתה צמודי קרקע על רבע דונם בשנות השמונים והתשעים, 60 מטר רבוע על רבע דונם, במחיר צנוע ביותר, עם היתר בנייה ל-120 או 140.

מיכאל ביטון: זוג נכנס לבית קטן עם שני חדרי שינה, סלון קטן.

מיכאל ביטון: כשעובר עשור, יש לו כסף והוא עולה לקומה שנייה.

מיכאל ביטון: ידענו לעשות את זה.

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים לעשות את זה כי אנחנו עושים מהלכים כספיים.

מיכאל ביטון: מלהטטים באחוזים ובשווי קרקע.

מיכאל ביטון: המדינה לא מוכנה לשים ערבויות לבנייה של קבלנים לזוגות הצעירים.

מיכאל ביטון: היא לא מוכנה לבנות בעצמה, היא לא מוכנה לתת לרשויות לבנות בעצמן.

מיכאל ביטון: היא לא מוכנה לתת אדמה לרשויות לשם בנייה.

מיכאל ביטון: פגשנו פה רעיונות אדירים של אנשי שטח ואנשי מקצוע הזועקים את הזעקה הזו שנים רבות.

מיכאל ביטון: אנשי המקצוע באוצר, במינהל, בשיכון, צריכים להיפתח למה שנשמע כאן היום ולאמץ רעיונות כאלה לחיקם.

מיכאל ביטון: ככל שהמדינה צפופה יותר, עולם ההתחדשות העירונית נדרש יותר.

מיכאל ביטון: צריך להסיר בו את החסמים.

מיכאל ביטון: יש לייצר התחדשות עירונית שיש בה דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: לא רק התחדשות עירונית שממקסמת את שווי הנכס באזורי ביקוש עם קרקע מניבה, אלא דווקא התחדשות עירונית בפריפריה.

מיכאל ביטון: שאפו לשר השיכון הנוכחי.

מיכאל ביטון: הוא הראשון שיעשה התחדשות עירונית במימון המדינה בפריפריה.

מיכאל ביטון: גם אנחנו, משרד הביטחון, הבאנו את הכסף לבניית ממ"דים בקריית שמונה.

מיכאל ביטון: במקום לבנות רק ממ"ד, אמרנו: קחו את הכסף ותנו אותו לקבלן, ואז הוא יוכל לעשות התחדשות עירונית בקריית שמונה.

מיכאל ביטון: למרות שהקרקע לא שווה כלום, זה יתמרץ אותו.

מיכאל ביטון: אנחנו נבנה שם בתים עם ממ"ד וחדר נוסף, ודירות נוספות ומעלית, והכנה לרעידות אדמה.

מיכאל ביטון: כאשר כמה משרדי ממשלה מדברים ביחד, אפשר להביא פתרון.

מיכאל ביטון: אני מבקש ממשרד השיכון, מהשר ומהמנכ"ל, לשבת עם הצעירים שהיו פה.

מיכאל ביטון: צריך לעשות קבוצת מיקוד לצעירים.

מיכאל ביטון: יש להם תובנות וצריך להקשיב להם.

מיכאל ביטון: האוצר, אגף תקציבים, החשב ונציגיו, יש לשבת עם יועצי המשכנתאות.

מיכאל ביטון: ראיתי שיש פתיחות.

מיכאל ביטון: בסיכום יופיע שאני מבקש שמנכ"ל השיכון יקיים פגישה עם יועצי המשכנתאות.

מיכאל ביטון: הם האינסטלטורים שעוזרים למישהו להפוך את החלום הזה למציאות, ואולי גם למקסם את מצבו מול הבנק.

מיכאל ביטון: אדם פרטי כמעט ולא יודע להידיין מול בנק על מצב המשכנתא שלו.

מיכאל ביטון: יש לשבת עם יזמי ההתחדשות העירונית.

מיכאל ביטון: אנחנו נזמן את רשות מקרקעי ישראל לוועדת הכלכלה לדיון כוללני כדי שהרשות גם תציג את עבודתה.

מיכאל ביטון: אבל המיקוד יהיה בדיור בר השגה ובכל הכלים שיש לרמ"י להיות שותפה באתגר הלאומי של דיור בר השגה.

מיכאל ביטון: אנחנו נביא את מנכ"ל רמ"י לכאן בקרוב ואת צוותו לדיון ארוך רק בנושא: איך רשות מקרקעי ישראל יכולה, וצריכה להיות, שחקן מוביל בדיור בר השגה בישראל.

מיכאל ביטון: נאמרו פה האשמות כלפי רמ"י, ואולי אפשר שיקרה מצב הפוך בו היא תהיה גורם מוביל בדיור בר הגשה.

מיכאל ביטון: הדבר הזה אפשרי.

מיכאל ביטון: תודה רבה לכולם על הדיון הארוך.

מיכאל ביטון: הישיבה נעולה.